Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Samo Rugelj: <strong>Digitalna</strong> <strong><strong>film</strong>ska</strong> <strong>produkcija</strong> <strong>in</strong> <strong>slovenski</strong> <strong>film</strong><br />
58<br />
nih, tehniËnim kadrom pa bo zaradi stalnosti dela omogoËala boljπe delovanje.<br />
Ravno majhno πtevilo <strong>film</strong>skih projektov domaËi <strong>film</strong> najbolj odtujuje naπim<br />
gledalcem. To kaæejo tudi πtevilke: samo dva veË<strong>in</strong>sko <strong>in</strong>stitucionalno f<strong>in</strong>ancirana<br />
<strong>in</strong> predvajana domaËa <strong>film</strong>a v letih 2000‡2005, Nepopisan list <strong>in</strong> Porno<br />
<strong>film</strong>, sta dosegla nadpovpreËno gledanost.<br />
CeloveËerni prvenci kot prioriteta<br />
Vitalnost vsake k<strong>in</strong>ematografije je odvisna od letnega πtevila celoveËernih<br />
prvencev, ki jih proizvede. Skrb za prvence v evropskih dræavah, ki svojo <strong>film</strong>sko<br />
dejavnost uravnava s subvencijami, je zato predvsem v rokah dræavnih oziroma<br />
paradræavnih <strong>in</strong>stitucij. »e pa pogledamo πtevilo <strong>in</strong> strukturo <strong>in</strong>stitucionalno<br />
f<strong>in</strong>anciranih <strong>in</strong> predvajanih <strong>slovenski</strong>h celoveËernih <strong>film</strong>ov v letih<br />
2000‡2005, vidimo, da je problematiËno tako njihovo πtevilo (samo pet naslovov),<br />
to so Oda Preπernu, Varuh meje, Slepa pega, Peterka <strong>in</strong> Predmestje, torej<br />
manj kot eden na leto, kot tudi njihova struktura, saj so samo (prve) tri posneli<br />
formalno izobraæeni <strong>film</strong>ski reæiserji. To pravzaprav pomeni, da je v zadnjih<br />
πestih letih zgolj en formalno izobraæeni reæiser iz vsake druge πtudijske generacije<br />
priπel do svojega prvega celoveËernega <strong>film</strong>a, ki ga je f<strong>in</strong>ancirala dræava.<br />
Zato je seveda logiËno, da so nekateri iz te skup<strong>in</strong>e poiskali pot drugje, v gverilski<br />
ali polgverilski logiki (tako so recimo nastali Jebiga, ©elestenje <strong>in</strong> Norega<br />
se metek ogne), πe precej veË pa je bilo neformalno neizobraæenih, ki so na<br />
podoben, torej bolj ali manj gverilski naË<strong>in</strong> naredili svoj celoveËerni prvenec<br />
(<strong>film</strong>i V petek zveËer, Kruh <strong>in</strong> mleko, Zadnja veËerja, Amir, Na svoji Vesni, Kajmak<br />
<strong>in</strong> marmelada, Tu pa tam <strong>in</strong> Slepilo). Vsega skupaj je torej na gverilski na-<br />
Ë<strong>in</strong> v zadnjih πestih letih nastalo kar enajst celoveËernih prvencev, z dræavnim<br />
denarjem pa pet, kar jasno kaæe na to, da je bila vitalnost slovenske k<strong>in</strong>ematografije<br />
v tem Ëasu predvsem posledica osebnega entuziazma tako formalno izobraæenih<br />
reæiserjev kot tudi drugih. Naπe dræavne <strong>film</strong>ske <strong>in</strong>stitucije bodo v prihodnje<br />
naredile najveË, Ëe bodo æe same poskrbele za vsaj dva prvenca na leto.<br />
ProraËuni naπih <strong>film</strong>ov <strong>in</strong> njihovo πtevilo<br />
Pogosto se operira s πtevilko, da je proraËun povpreËnega evropskega <strong>film</strong>a<br />
nekje na ravni dveh milijonov evrov <strong>in</strong> da celotni <strong>slovenski</strong> <strong>film</strong>ski proraËun<br />
zadoπËa zgolj za skromen poldrugi povpreËni evropski <strong>film</strong>. Pri tem gre za napako<br />
v <strong>in</strong>terpretiranju, saj je to: a) povpreËje zahodnoevropskega <strong>film</strong>a <strong>in</strong> b) to<br />
povpreËje moËno dvigujejo nekatere precej bolj razvite zahodnoevropske dræave.<br />
Da so naπi proraËuni naπih <strong>film</strong>ov prenizki, je torej bolj napaka v <strong>in</strong>terpretiranju<br />
statistiËnih podatkov kot pa kaj drugega, ki za referenËno toËko pogosto<br />
jemlje Francijo (tam povpreËen <strong>film</strong> stane nekako pet milijonov dolarjev),