Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Samo Rugelj: <strong>Digitalna</strong> <strong><strong>film</strong>ska</strong> <strong>produkcija</strong> <strong>in</strong> <strong>slovenski</strong> <strong>film</strong><br />
50<br />
Zaradi digitalne snemalne tehnologije vse boljπe kakovosti <strong>in</strong> vse bolj na dosegu<br />
roke lahko priËakujemo, da bodo gverilsko posneti <strong>film</strong>i pri nas nastajali<br />
tudi v prihodnje. Æe zaradi omejenosti f<strong>in</strong>anËnih sredstev ne gre priËakovati, da<br />
bodo vsi deleæni denarja za poveËavo. Medtem ko je bilo namreË v preteklosti<br />
teh <strong>film</strong>ov nekako ravno toliko, da so tako rekoË vsi lahko dobili sredstva za<br />
poveËavo, sedaj tudi tu æe prihaja do selekcije. Imperativ <strong>film</strong>skega traku teh<br />
ustvarjalcev kot materializacija konËnega rezultata njihovega <strong>film</strong>a je gotovo<br />
napaËna predpostavka. Neposredno povezovanje <strong>film</strong>skega traku s prikazovanjem<br />
v domaËih k<strong>in</strong>odvoranah pa je æe nekaj Ëasa preæiveta kategorija. Utemeljevanje<br />
ustvarjalcev, da <strong>film</strong>sko kopijo potrebujejo za festivale, je glede na prej<br />
napisano, torej da se morajo tovrstna dræavna sredstva najprej udejanjiti pri<br />
nas, najbræ premalo uË<strong>in</strong>kovito. S sodobno <strong>in</strong>frastrukturo, ki so jo v Slovenijo<br />
pr<strong>in</strong>esli tako k<strong>in</strong>ocentri kot tudi dobro opremljene art k<strong>in</strong>odvorane, je æe sedaj<br />
mogoËe solidno (ne pa zelo dobro) izvesti digitalno distribucijo <strong>film</strong>a po petih<br />
veËjih <strong>slovenski</strong>h mestih (Koper, Ljubljana, Celje, Novo mesto <strong>in</strong> Maribor,<br />
kmalu pa tudi Kranj), ki zajemajo od osem do devet deset<strong>in</strong> celotnega obiska v<br />
<strong>slovenski</strong>h k<strong>in</strong>odvoranah. Tudi zato gverilski <strong>film</strong>arji ne bi smeli popustiti pred<br />
zadnjo oviro: Ëe niso dobili dræavnega denarja niti za produkcijo <strong>film</strong>a niti za<br />
njegovo distribucijo (torej poveËava), ni nobenega razloga, da svojega, najveËkrat<br />
prvega <strong>film</strong>a ne bi distribuirali <strong>in</strong> gledalcem predvajali na digitalen naË<strong>in</strong>.<br />
Morda bo prihodnjiË, pri njihovem novem <strong>film</strong>skem projektu, drugaËe. Zgodov<strong>in</strong>a<br />
<strong>film</strong>a z zgodov<strong>in</strong>o umetnosti nasploh namreË v neskonËno primerih kaæe,<br />
da so tisti, ki so jih na zaËetku zavraËali, ustvarili najveËje umetn<strong>in</strong>e. Tudi slovenska<br />
k<strong>in</strong>ematografija zadnjega desetletja je podobna: najboljπe <strong>film</strong>e so naredili<br />
tisti <strong>in</strong> takrat, ko sprva niso dobili dræavnega f<strong>in</strong>anciranja. »e si gverilec,<br />
bodi gverilec do konca. Kar je na koncu ustvarjalcem <strong>film</strong>a Tu pa tam tudi tre-<br />
Gverila bo naπla svoj dom <strong>in</strong> hvaleæno<br />
obË<strong>in</strong>stvo na <strong>in</strong>ternetu, kar je tudi ed<strong>in</strong>o<br />
prav, Ëe hoËe biti vredna tega, da se<br />
imenuje gverila.