Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Darij Zadnikar: Umetnost v globalni revoluciji<br />
6<br />
samovolja Aleksandra, ki se je potikal neznano kje? Ali se je politika preoblikovala<br />
v sivem polju ne-vladanosti, v polju odsotnosti dræave? Da se je helenistiËno<br />
æivljenje utopilo v zasebnosti je blodnja moderne omejenosti politiËne misli, ki ne<br />
more premiπljati zunaj dræave. O enakosti vseh ljudi nista govorila ne Platon ne<br />
Aristotel, temveË stoiki. Prav tako so v okolju praktiËne geografske neomejenosti<br />
stoiki utemeljili idejo kozmopolita. Pravili so, da idealno dræavo nosijo s seboj v<br />
nahrbtniku. Zato so njihove izkuπnje <strong>in</strong> ideje bliæje sodobnim globalnim politiËnim<br />
gibanjem kot ideje filozofov, ki so jih za svoje avtoritete napravili tisti, ki so od<br />
razsvetljenstva dalje vzpostavljali monstrum nacionalne dræave. Nikakor pa ne<br />
gre za to, da je Imperij idealnejπi od nacionalnega monstruma. Gre le za to, da je<br />
za subjekte odpora naravnejπi teren boja, kjer ga, s svojim mreæenjem iz s<strong>in</strong>gularnih<br />
izhodiπË multitud, preoblikujejo.<br />
Za umetnika je torej pomembno, da ve kaj sploh je tehniËna druæbena maπ<strong>in</strong>a,<br />
v katero vnaπa ustvarjalne disfunkcije. Transgresija je moæna, ko vidiπ matriko, ki<br />
zamejuje. Res je, da veË<strong>in</strong>a umetnikov zablodi v lastno ustvarjalnost tako, da tava<br />
po lastnem æivljenju. To ustvarjalnemu prispevku oz. transgresiji (umetniπkemu<br />
delu ali dejanju, Ëe hoËete) ne jemlje veliË<strong>in</strong>e, ustvarjalcu pa vsekakor jemlje dah.<br />
Od tod enaËenje umetnika s svetoboljem. VeËji kot je luzer bolj obetavno (posthumno)<br />
kariero ima. Tehniki druæbene maπ<strong>in</strong>e lovijo moteËe produkte maπ<strong>in</strong> æelje <strong>in</strong> jih<br />
postavljajo na svoje mesto; v <strong>in</strong>stitucijo Umetnosti. Depolitizirana disfunkcija izgubi<br />
na radikalnosti, preneha biti groænja, je kveËjemu le πe eksces, Ëudaπtvo, eksot…<br />
Izumljanje æivljenja, umetnost v pravem pomenu besede, izgubi uporniπko idejo<br />
<strong>in</strong> smoter, je uporniπko le πe brez razloga, njeni akterji so zapozneli pubertetniki.<br />
Sistem takπne disfunkcije ne <strong>in</strong>tegrira po neki naravni nujnosti, temveË zato,<br />
ker se mu æeleËe maπ<strong>in</strong>e pre-pustijo. Lenoba <strong>in</strong> strahopetnost.<br />
Sistemska normalizacija produkcije disfunkcij je lahko preventivna, kot na primer<br />
izobraæevanje umetnikov ali reaktivna, kot je to trg umetn<strong>in</strong>, ki ga je treba razumeti<br />
najπirπe, kot diskurz, rituale <strong>in</strong> adm<strong>in</strong>istriranje okusa. MTV, umetniπke akademije,<br />
Hollywood, Cankarjev dom, avtorske agencije, Ëasopisne kolumne, bifeji <strong>in</strong> dilerji<br />
zmorejo prebaviti vsakrπno izzivanje, ki ga je rodilo blodenje ustvarjalca po lastnem<br />
(<strong>in</strong> samo njegovem!) æivljenju. AntiËnemu ustvarjalcu je polis dal priloænost, da ga<br />
je ta zlorabil tako, da je stvaritev preæivela na ruπev<strong>in</strong>ah. Tudi renesanËnik je Cerkev<br />
zlorabil v tej meri, da lahko danes tudi pogani zahajamo v njene hrame obËudovati<br />
blasfemiËno ËaπËenje »loveka. Imperij je πe veËja priloænost v primerjavi s polisom <strong>in</strong><br />
Cerkvijo. Ne glede na mehanizme normalizacije, saj so bili ti v prejπnjih Ëasih πe bolj<br />
okrutni. Kot venomer, πtejeta le pogum <strong>in</strong> odloËnost. To ni pre-drznost, ki ji<br />
zmanjka pametnega umerjenja, se izgublja v postmodernem anyth<strong>in</strong>g-goes.<br />
Je projekt. Stvaritev situacij. Je radikalna maπ<strong>in</strong>a, ki je ni mogoËe ujeti, ker je<br />
mnogotera, razprπena, nestalna <strong>in</strong> pospeπujoËa. Predvsem pa militantno politiËna.