Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Janez Strehovec: Film v Ëasu novomedijske vizualne kulture<br />
180<br />
distribucijo, kar ima velike posledice tudi za t.i. neodvisno <strong>film</strong>sko produkcijo,<br />
h kateri lahko v sedanjosti pristopijo πtevilni novi producenti, ustvarjalci <strong>in</strong><br />
skup<strong>in</strong>e. To besedilo namenjamo problematiki <strong>film</strong>a v okviru najπirπe novomedijske<br />
vizualne kulture, zato bomo ta aspekt natanËneje osvetlili v sklepnem samostojnem<br />
razdelku, besedilo pa bomo zaËeli z vpraπanji zaznave v sedanjosti<br />
<strong>in</strong> ga nadaljevali z razdelkom o taktilnem gledanju, gibljivih podobah <strong>in</strong> mobilnem<br />
opazovalcu.<br />
IZGON IZ VOTLINSKEGA KINA<br />
Novomedijsko umetnost <strong>in</strong> kulturo lahko razumevamo tudi tako, da je svojevrstni<br />
laboratorij ne le za preigravanje novomedijske specifike <strong>in</strong> izrabljanja<br />
njenih uË<strong>in</strong>kov (recimo v aktivistiËnih bojih), ampak tudi za izkuπanje tehniπkomodeliranih<br />
oblik zaznavanja, omogoËenih prek vmesnikov <strong>in</strong> drugih naprav,<br />
ki posamezniku omogoËajo senzacije, potrebne za prepriËljiva “potovanja”<br />
v umetne, praviloma kibernetske svetove. »utni aparat posameznika je drzno<br />
nagovorjen (tudi spodbujen <strong>in</strong> pospeπen) s sodobnimi tehnologijami, <strong>in</strong> umetniki,<br />
dejavni na teh podroËjih, so πe posebno za<strong>in</strong>teresirani za tiste njihove<br />
aspekte, pri katerih je v ospredju njihov izrazito <strong>in</strong>timen znaËaj, se pravi podroËje,<br />
ki je sicer prezrto, ko gre za obiËajno rabo teh tehnologij.<br />
Sedanji posameznik ni veË sam s svojim fiziËnim telesom, ampak je opremljen<br />
z vmesniki (zasloni, navigacijskimi <strong>in</strong> kontrolnimi napravami, sluπalkami,<br />
<strong>in</strong>formacijskimi prikazovalniki, recimo za GPS), ki so <strong>in</strong>tegrirani v njegovo,<br />
recimo kar <strong>in</strong>timno vsakdanje okolje, spremenjeno v pravcati “kokpit”, ki<br />
vkljuËuje vrsto zaslonov, tipkovnice, nadzorovalne vmesnike itn. Vmesniki niso<br />
nevtralna tehniπka orodja, temveË kulturni <strong>in</strong>strumenti, celo kulturne mat-<br />
vojno) “naziv za ameriπke producente,<br />
distributerje <strong>in</strong> prikazovalce (oz. lastnike<br />
k<strong>in</strong>odvoran), ki tedanjemu trustu Motion<br />
Picture Patents Company (MPPC)<br />
niso hoteli plaËevati licenc za uporabo<br />
<strong>film</strong>ske tehnike (kamer, traku <strong>in</strong><br />
projektorjev) ali predvajati samo <strong>film</strong>ov<br />
v produkciji Ëlanic tega trusta”, ki<br />
so ga osnovala zgodnja tehnoloπko<br />
<strong>in</strong>tenzivna <strong><strong>film</strong>ska</strong> podjetja, med<br />
drugimi Edison, Biograph <strong>in</strong><br />
francoski Pathé.<br />
Ameriπki trust (ustanovljen leta<br />
1909 v sestavi sedmih glavnih<br />
izdelovalcev <strong>film</strong>ske tehnike) je<br />
“monopoliziral <strong>film</strong>sko <strong>in</strong>dustrijo <strong>in</strong><br />
zasnoval model njene organizacije”<br />
(Vrdlovec, 1999: 398). Pojem neodvisni<br />
se je uporabljal za doloËanje odnosa do<br />
takπnega oligopolnega sistema. Hkrati<br />
z zavraËanjem patentnih licenc <strong>in</strong><br />
odporom proti zaprtemu sistemu<br />
kapitalskih odnosov so nastajale izvirne<br />
tehniËne reπitve za produkcijo <strong>in</strong>