Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
Digitalna filmska produkcija in slovenski film - AirBeletrina
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Mija Lorbek: Vpliv novih medijev na razvoj medijske umetnosti: Primer digitalnega videa<br />
144<br />
Ëunalniπki tehnologiji, tavtologija. Sodobni vmesnik med raËunalnikom <strong>in</strong><br />
Ëlovekom (human-computer <strong>in</strong>terface ali HCI) je <strong>in</strong>teraktiven æe po svoji def<strong>in</strong>iciji.<br />
Uporabniku namreË omogoËajo nadzor raËunalnika v realnem Ëasu z manipuliranjem<br />
<strong>in</strong>formacij, vidnih na ekranu. Ko je objekt enkrat vzpostavljen v<br />
raËunalniku, postane avtomatsko <strong>in</strong>teraktiven, zato je brez pomena oznaËevati<br />
raËunalniπke medije kot <strong>in</strong>teraktivne (Manovich, 2001b: 3). Naslednja lastnost<br />
je multimedijskost, znaËilnost zdruæevanja teksta, zvoka, slike <strong>in</strong> videa, ki<br />
se usklajeno predvajajo v doloËenem programu s pomoËjo raËunalnika. Multimedij<br />
je po svojem nastanku træenjski koncept, ki je bil namenjen pripravljanju<br />
terena za vstop osebnih raËunalnikov <strong>in</strong> z njimi povezane <strong>in</strong>teraktivne aplikacije<br />
na trg mnoæiËne potroπnje. Naslednja lastnost novih medijev je avtomatizacija<br />
operacij medijskega ustvarjanja, manipulacije <strong>in</strong> dostopa. Tako v doloËenih<br />
delih Ëlovek lahko izstopi iz procesa, v skrajnem primeru ga nadomesti program<br />
umetne <strong>in</strong>teligence (Manovich, 2001a: 53‡54).<br />
Digitalne tehnologije <strong>in</strong> telekomunikacijski mediji povzroËajo radikalne<br />
spremembe na podroËju umetnosti, percepcije <strong>in</strong> estetike, na katerih se razvijajo<br />
nove <strong>in</strong>terdiscipl<strong>in</strong>arne teorije (Daniels, Friel<strong>in</strong>g: 2004). V zadnjih 150.<br />
letih so avdiovizualni mediji (fotografija, <strong>film</strong>, radio, televizija, multimediji)<br />
osvojili podroËja Ëloveπke percepcije, ki so bila pred tem rezervirana le za klasiËno<br />
umetnost <strong>in</strong> njene πtevilne æanre (slikarstvo, glasba, gledaliπËe) (Daniels,<br />
Friel<strong>in</strong>g: 2004). Novi mediji imajo povsem unikatni estetski potencial ustvarjanja<br />
vizualnih <strong>in</strong> zvoËnih izkustev, ki ni bil mogoË nikoli poprej <strong>in</strong> presega vsakrπen<br />
æanrski okvir (Daniels, Friel<strong>in</strong>g: 2004). Tako je zavedanje o potencialih,<br />
ki jih pr<strong>in</strong>aπajo svetovne komunikacije v realnem Ëasu <strong>in</strong> razliËne komunikacijske<br />
tehnologije, postalo vsestranski vir umetniπke <strong>in</strong>spiracije (Arns, 2004:<br />
322). Popper tako sklepa, da “znanstveno osnovana tehnologija pomaga pri<br />
osvobajanju umetnikove kreativne moËi, kakor tudi kapacitete obË<strong>in</strong>stva za<br />
spoπtovanje <strong>in</strong> <strong>in</strong>teraktivno vpletenost” (Popper, 1993: 158).<br />
Tako pridemo do vpraπanja na s<strong>in</strong>hroni osi, ali medij/tehnologija <strong>in</strong>iciira<br />
nastanek novega æanra umetnosti ali umetnost sama razvije medij/tehnologijo.<br />
Odgovor na vpraπanje vzroka <strong>in</strong> posledice se zdi precej enoznaËen, temu vendar<br />
ni tako. K pogledu, da se najprej razvije tehnologija <strong>in</strong> πele nato umetniπki<br />
izrazi, ki jo izkoriπËajo, navaja Daniels, da vsaka izmed avdiovizualnih multimedijskih<br />
tehnologij postavlja nova estetska vpraπanja. Prva estetska razlika<br />
je torej vsebovana v samemu mediju (npr. razliËne oblike montaæe v fotografiji,<br />
<strong>film</strong>u <strong>in</strong> digitalnih medijih); πele druga je v celotnem kulturnem kontekstu,<br />
torej v kakπnem razmerju je medij glede na obstojeËe umetniπke oblike <strong>in</strong> gibanja<br />
(Daniels, Friel<strong>in</strong>g: 2004). Kot primer navaja razvoj umetnosti videa πele po<br />
trenutku πirπe dostopnosti sonyjeve kamere Portapack.