Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
LISTOPAD <strong>2012.</strong><br />
10<br />
V J E R S K I L I S T Z A M A R I J I N E Š T O V A T E L J E<br />
ISSN 1331-1476
Za cijelog njezina æivota, pa i u posljednjoj kuπnji,<br />
kad joj je Sin Isus umro na kriæu, njezina se vjera<br />
nije nikad pokolebala, Marija nije prestala vjerovati<br />
”da Êe se ispuniti” Boæja rijeË. Zato Crkva u<br />
Mariji πtuje najËistije ostvarenje vjere.<br />
(Katekizam KatoliËke Crkve, 149)
10<br />
LISTOPAD<br />
ISSN 1331 - 1476<br />
s marijom po svijetu<br />
Split, <strong>2012.</strong> Godina L. Cijena: 7 kn<br />
Čemu<br />
Godina vjere?<br />
VeÊ je proπle godine papa Benedikt<br />
XVI. najavio Godinu vjere, koja<br />
zapoËinje 11. <strong>listopad</strong>a <strong>2012.</strong>, a<br />
zavrπava 24. studenoga 2013. Poziva<br />
nas da tijekom toga razdoblja prekoraËimo<br />
prag i uappleemo kroz ”vrata<br />
vjere” koja vode u æivot zajedniπtva s<br />
Bogom. To milosno vrijeme prigoda je<br />
svima nama koji se zovemo i jesmo<br />
krπÊani da razmiπljamo i ponovno<br />
otkrivamo znaËenje svoje vjere kako<br />
bismo je oæivjeli, proËistili, osvjeæili i<br />
po njoj i od nje æivjeli.<br />
Vjera je stvarnost koja raste od malih<br />
nogu do kraja æivota, pa je izloæena<br />
neprestanim mijenama. Mi stariji<br />
roappleeni smo i odrastali u tradicionalnoj<br />
vjerniËkoj sredini, koja nas je poticala<br />
na æivljenje vjere i osobni rast u njoj. U<br />
posljednje vrijeme mnogo se toga meappleu<br />
nama promijenilo. Obitelj ski æivot<br />
naruπen je zbog mnogih ob veza, nemara<br />
i nedovoljne roditeljske skrbi, pa<br />
djeca ne stjeËu prve vjerske spoznaje i<br />
odgoj u roditeljskoj kuÊi. Sredstva<br />
druπtvenog priopÊivanja negativno se<br />
odnose prema vjerskim i opÊim vrednotama,<br />
pa su novi nara πtaji izloæeni<br />
odrastanju i odgoju bez pravih vrijed-<br />
VJERSKI LIST ZA MARIJINE ŠTOVATELJE<br />
nosti, meappleu kojima je i vjera. Stoga<br />
nam se upoznavanje vjere nameÊe<br />
danas kao neπto nezaobila zno, pa nam<br />
je nuæno osobno zauzimanje i posebna<br />
pouka. I mlaappleima i starijima. Tijekom<br />
Godine vjere pozvani smo biti pozorni<br />
na ono πto nam Bog preko naπe savjesti<br />
govori, sluπati Njegovu rijeË i dopusititi<br />
da milost ”jedinoga Boga koji je ljubav”<br />
oblikuje naπe srce.<br />
Vjera nije samo poznavanje vjerskih<br />
istina, nego joπ viπe æivljenje u skladu<br />
s onim πto vjerujemo. ”Vjera ako nema<br />
djelâ, mrtva je u sebi” (Jak 2, 17).<br />
Valja nam zato prijeÊi na osobnu i<br />
zrelu vjeru, koja Êe boljim poznavanjem<br />
biti obrazloæena i svjedoËka,<br />
æivljena u svagdanjim æivotnim okolnostima.<br />
Uz poznavanje vjere, potrebna<br />
nam je za to duhovna hrana i<br />
okrepa, koje nam se nude u nedjeljnoj<br />
sv. misi, ËeπÊem pristupanju sakramentima,<br />
u zajedniËkoj obitelj skoj i<br />
osobnoj molitvi. NajavljujuÊi Godinu<br />
vjere, u apostolskom pismu ”Vrata<br />
vjere”, papa Benedikt XVI. Mariju<br />
predstavlja kao uzor vjernicu, njezinu<br />
zaπtitu i zagovor zaziva na hod Crkve,<br />
povjeravajuÊi njoj, blaæenoj πto je<br />
povjerovala, to vrijeme milosti. Neka i<br />
nama njezin zagovor tijekom Godine<br />
vjere pomogne da ”ponovno otkrijemo<br />
hod vjere, radost i oduπevljenje susreta<br />
s Kristom”.<br />
U R E D N I K
s marijom po svijetu<br />
Održani Gospini kongresi<br />
U Rimu je, od 4. do 9. rujna, odræan 23.<br />
marioloπko-marijanski kongres na temu<br />
Mariologija od II. vatikanskog sabora:<br />
prihvat, prosudba i perspektive. Na<br />
njemu je sudjelovala i hrvatska skupina<br />
Hrvatskoga marioloπkog instituta<br />
KatoliËkoga bogoslovnog fakulteta<br />
SveuËiliπta u Zagrebu. ZapoËeo je u<br />
bazilici sv. Marije Velike 4. rujna<br />
VeËernjom koju je predvodio predsjednik<br />
Kongresa kardinal Angelo Amato,<br />
koji je odræao i uvodno razmiπljanje o<br />
temi kongresa Mariologija od II. vatikanskog<br />
sabora. OpÊe sjednice<br />
odræavane su u dopodnevnim satima u<br />
velikoj dvorani glavnoga uËiliπta Reda<br />
Manje braÊe, Papinskoga sveuËiliπta<br />
Antonianum. Simultano je prevoappleeno<br />
na engleski, francuski, njemaËki,<br />
πpanjolski i talijanski jezik. Dnevno su<br />
odræavana po dva predavanja, nakon<br />
kojih bi uslijedila rasprava pred viπe od<br />
300 sudionika. 8. rujna popodne upriliËen<br />
je i okrugli stol o buduÊnosti mariologije,<br />
u kojemu je sudjelovalo 6 predstavnika<br />
sa svih kontinenata.<br />
Popodne se radilo u 16 skupina, na<br />
kojima je odræano 114 predavanja.<br />
Ovoga puta nastupile su po dvije talijanske<br />
(Bogoslovni fakultet Marianum i<br />
Marijanska interdisciplinarna udruga),<br />
engleske (USA i Azija), πpanjolske<br />
(©panjolska i Latinska Amerika), francuske<br />
(Francuska i Afrika) i portugalske<br />
(Portugal i Brazil), ekumenska, njemaËka,<br />
hrvatska, poljska, slovenska i<br />
didaktiËko/pouËna.<br />
U crkvi sv. Marije in Aracoeli, 7. rujna u<br />
21 sat Vocalia Consort odræao je koncert<br />
marijanskih skladbi za sudionike kongresa,<br />
a 8. rujna u podne sudionike je<br />
primio u Castelgandolfu papa Benedikt<br />
XVI. Kongres je zavrπio 9. rujna misnim<br />
slavljem koje je u 11.30 sati u crkvi sv.<br />
Ante predvodio kardinal Gianfranco<br />
Ravasi. (KJ)<br />
Manja bazilika<br />
Zbor za bogoπtovlje i disciplinu sakramenata<br />
odredbom je od 19. lipnja <strong>2012.</strong><br />
crkvi Presv. Trojstva fatimskog svetiπta<br />
udijelio naslov manje bazilike, πto Êe<br />
svetiπte proslaviti 13. studenoga. To se
odlikovanje uklapa u slavlje stoljetnice<br />
fatimskih ukazanja koje je u tijeku.<br />
Dodjela takva naslova istiËe posebno<br />
zajedniπtvo s Papom, a upravo je to<br />
vaæna protega fatimske poruke. Osim<br />
toga, pokazuje da Papa gaji poseban<br />
osjeÊaj prema Fatimi. (W)<br />
Krunice za Kamerun<br />
”Krunice za misije u Kamerunu” pothvat<br />
je koji je organiziran poËetkom srpnja u<br />
akademskoj crkvi sv. Ireneja u<br />
Czestochowi. Svaka krunica donesena iz<br />
Europe veoma je poπtovana, jer je ta<br />
molitva u Africi vrlo popularna, rekao je<br />
D. ChaËupczyπski, poljski misionar u<br />
Kamerunu. Smisao je akcije da svaki<br />
sudionik daruje svoju osobnu molitvu<br />
krunice na misijsku nakanu. (Z)<br />
Posebna nagrada za režiju<br />
Dokumentarni film Draga Gospa IlaËka<br />
osvojio je nagradu za reæiju na 50. In ter -<br />
natio nal Tourfilm Festivalu odræanu od<br />
20. do 24. lipnja u gradu Lecce u Italiji.<br />
Film je predstavljen brojnim turistiËkim<br />
novinarima, gostima i domaÊi nima na<br />
glavnom trgu. Nagrada Êe biti uruËena u<br />
dijelu zavrπne sveËanosti na 15. izdanju<br />
International TourFilm Festival -<br />
ITF’CRO, koja Êe se odræati od 10. do<br />
13. <strong>listopad</strong>a u Solinu. (IKA)<br />
Svaki dan krunica s Papom<br />
Poljski tjednik Niedziela pozvao je<br />
poËetkom srpnja na moljenje krunice s<br />
Papom. To opravdava Ëinjenicom da<br />
Benedikt XVI. proæivljava vjerojatno<br />
najteæe dane svoje papinske sluæbe. –<br />
avao ga, po obiËaju, napada. Udario ga<br />
je izbliza, izazivajuÊi ga da izgubi povjerenje<br />
u najbliæe osobe oko sebe. Zato bi<br />
i vjernici trebali Papi pokazati svoju<br />
duhovnu blizinu molitvom. (Z)<br />
500. obljetnica ukazanja<br />
Slovensko Gospino svetiπte Marijina<br />
Ukazanja u Strunjanu na krajnjem sje-<br />
s marijom po svijetu<br />
verozapadu Istre slavi 500. obljetnicu<br />
ukazanja. Gospa se ondje, naime, ukazala<br />
u noÊi s 14. na 15. kolovoza 1512.<br />
vinogradarima Petru ZagrebËa ninu i<br />
Janezu Grandi. Biskup B. Assoni ca<br />
potvrdio je istinitost dogaappleanja i veÊ u<br />
rujnu 1512. dopustio hodoËaπÊa. (KJ)<br />
600. obljetnica svetišta<br />
U tijeku su slavlja 600. obljetnice doselje<br />
nja prve franjevaËke zajednice u<br />
πpanjolskomu marijanskom svetiπtu<br />
Rabida, odakle su isplovili brodovi K.<br />
Kolumba prema novim zemljama. Kao<br />
svjetionik duhovnosti, svetiπte je brzo<br />
postalo cilj hodoËaπÊa u kojima je puk<br />
mogao izraæavati svoju religioznost i<br />
poboænost prema Gospi od »udesa,<br />
predstavljenoj u alabastrenu kipu iz 14.<br />
st., koji je Ivan Pavao II. okrunio 14.<br />
lipnja 1993. Zavrπetak slavlja predviappleen<br />
je za 16. prosinca <strong>2012.</strong> uz sudjelovanje<br />
vrhovnog poglavara OFM. (F)<br />
Fileremska ikona u Kremlju<br />
Od 5. srpnja do 9. rujna <strong>2012.</strong> u<br />
Moskvi je upriliËena izloæba Zlato<br />
Malteπkog reda. Devet stoljeÊa slu æbe<br />
vjeri i ljuba vi, koja osvjetljuje povlaπten<br />
odnos Rusije s Malteπkim redom.<br />
Viπe je od 200 izloæaka iz muzeja i privatnih<br />
zbirki iz Rusije, Italije, Malte i<br />
Francuske. Me appleu njima je i ikona Gospe<br />
Fileremske, koja se Ëastila u samostanu<br />
Fileremo na Rodosu od 9. st., a<br />
stoljeÊima je pratila malteπke vitezove.<br />
Kad su morali pob jeÊi s Malte, donesena<br />
je u Mo skvu, zatim u Dansku, odakle<br />
je zavrπila u jednomu crnogorskom<br />
samo stanu, gdje joj je car Nikola I. g.<br />
1852. napravio i kopiju. Poslana je g.<br />
1925. na Rodos, odakle su je franjevci<br />
g. 1948. odnijeli u Asiz. Ondje se i<br />
danas Ëuva pri bazilici sv. Marije<br />
Anappleeoske, a svake je godine doappleu<br />
poËastiti malteπki vitezovi kao<br />
zaπtitnicu Reda. (Z)<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 283
papa o mariji<br />
Marija -<br />
primjer vjere<br />
Tijekom ove Godine bit Êe od presudne<br />
vaænosti vratiti se povijesnim tragovima<br />
naπe vjere, koja je oznaËena<br />
nedokuËivim otajstvom isprepletenosti<br />
svetosti i grijeha. Dok ta prva jasno<br />
pokazuje velik doprinos koji su<br />
muπkarci i æene davali rastu i razvoju<br />
zajednice vlastitim æivotnim svjedoËenjem,<br />
to potonje mora u svakom od<br />
nas potaknuti iskren i trajan rad na<br />
obraÊenju da bismo iskusili milosrapplee<br />
Oca koji svima ide u susret.<br />
Tijekom tog razdoblja morat Êemo<br />
neprestano svoj pogled upirati u Isusa<br />
Krista “PoËetnika i Dovrπitelja vjere”<br />
(Heb 12, 2): u njemu sve boli i Ëeænje<br />
ljudskog srca nalaze ispunjenje. Radost<br />
ljubavi, odgovor na dramu trpljenja i<br />
boli, snaga opraπtanja za primljene<br />
uvrede i pobjeda æivota nad prazninom<br />
smrti - sve to pronalazi svoje ispunjenje<br />
u otajstvu njegova utjelovljenja, u<br />
njegovu Ëovjeπtvu, u njegovu dijeljenju<br />
naπe ljudske slabosti da je preobrazi<br />
snagom svoga uskrsnuÊa. U njemu,<br />
umrlu i uskrsnulu za naπe spasenje,<br />
primjeri vjere koji su oznaËili ovih<br />
dvije tisuÊe godina naπe povijesti spasenja<br />
zasjali su u svom punom sjaju.<br />
Po vjeri Marija je prihvatila Anappleelovu<br />
rijeË i povjerovala navjeπtaju da Êe<br />
postati Majkom Boæjom u posluπnosti<br />
svoga posveÊenja (usp. Lk 1, 38). U<br />
prigodi posjeta Elizabeti, uzdigla je svoj<br />
284 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
hvalospjev Sveviπnjem za Ëudesa koja<br />
izvodi u onima koji se u nj uzdaju<br />
(usp. Lk 1, 46-55). S radoπÊu i strepnjom<br />
donijela je na svijet svoga jedinog<br />
Sina, saËuvavπi svoje djeviËanstvo netaknutim<br />
(usp. Lk 2, 6-7). Povjerovavπi<br />
svom zaruËniku Josipu, povela je Isusa<br />
u Egipat da ga spasi od Herodova progona<br />
(usp. Mt 2, 13-15). Istom vjerom<br />
slijedila je Gospodina u njegovu propovijedanju<br />
i ostala je s njim sve do<br />
Golgote (usp. Iv 19, 25-27). S vjerom je<br />
Marija iskusila plodove Isusova<br />
uskrsnuÊa i, pohranjujuÊi sva sjeÊanja u<br />
svome srcu (usp. Lk 2, 19. 51), prenijela<br />
ih Dvanaestorici okupljenih s njom u<br />
dvorani Posljednje veËere da bi primili<br />
Duha Svetoga (usp. Dj 1,14; 2,1-4).<br />
Po vjeri apostoli ostaviπe sve i poappleoπe<br />
za UËiteljem (usp. Mk 10, 28).<br />
Povjerovali su rijeËima kojima je<br />
navijeπtao Boæje kraljevstvo koje je prisutno<br />
i ostvareno u njegovoj osobi<br />
(usp. Lk 11, 20). Æivjeli su s Isusom<br />
koji ih je pouËavao svome nauku i<br />
ostavio im novo pravilo æivota po<br />
kojem Êe ih se prepoznavati kao njegove<br />
uËenike nakon njegove smrti<br />
(usp. Iv 13, 34-35). Po vjeri su proπli<br />
Ëitavim svijetom, sljedeÊi zapovijed da<br />
donesu evanappleelje svakom stvorenju<br />
(usp. Mk 16, 15) i, bez imalo straha,<br />
navijeπtali su svima radost uskrsnuÊa<br />
kojega su bili vjerni svjedoci.<br />
Po vjeri su uËenici formirali prvu zajednicu<br />
sabranu oko nauka apostolskog, u<br />
molitvi, u slavljenju euharistije, dijeleÊi<br />
sve πto su posjedovali kako bi sva<br />
braÊa imala πto im je potrebno (usp. Dj<br />
2, 42-47).<br />
(Apostolsko pismo Vrata vjere, br. 13)<br />
BENEDIKT XVI.
Molitva Gospi<br />
O, Djevice Marijo, kada govorimo o zemaljskim<br />
stvarima, umorimo se, ali kada o Tebi zborimo<br />
govor je uvijek nov. Usporeappleivali su Te s majkom,<br />
a Ti si bolja od najbolje majke koja ponekad<br />
kaænjava svog sina misleÊi da tako Ëini dobro,<br />
a Ti, Marijo, nikad ne kaænjavaπ. Tvoje Srce je<br />
sama ljubav i milosrapplee, da bismo bili usliπani<br />
dosta se Tebi uteÊi. Tvoje Srce, Marijo, tako je<br />
njeæno prema nama, njeæno srce, svih majki u<br />
usporedbi s Tvojim srcem je kao komad leda.<br />
O kako si dobra, presveta Marijo! Amen.<br />
Sv. Ivan Marija VIANNEY<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 285
kroz ovaj mjesec<br />
Molitva<br />
vjere<br />
Proπlo je gotovo 450 godina otkako je<br />
papa Pio V. uspostavio Blagdana<br />
Gospe od Ruæarija ili Kraljice svete<br />
Krunice. Kad je uspostavljen, u povodu<br />
pobjede nad Turcima kraj Lepanta<br />
g. 1571., nazvan je Blagdanom Gospe<br />
od Pobjede, a slavio se 7. <strong>listopad</strong>a.<br />
Kasnije je dobio danaπnji naziv. Pija V.<br />
nadahnula je lepantska pobjeda da<br />
pozove i potakne krπÊanski svijet na<br />
moÊnu molitvu krunice koja je spasila<br />
ondaπnju krπÊansku civilizaciju i svijet<br />
od osmanlijskog osvajanja, a time i od<br />
uniπtenja. Ta Ëudesna molitva isprosila<br />
je, po Marijinu zagovoru, Boæju<br />
pomoÊ, te je doprinijela slozi<br />
krπÊanskih zemalja u obrani vlastitih<br />
vrednota vjere i civilizacije.<br />
I danas Crkva poziva krπÊanski puk da<br />
obnovljenim æarom otkrije molitve krunice<br />
u vremenima kad se na drukËiji<br />
naËin dovodi u pitanje krπÊanska civilizacija<br />
i vjera, koje doæivljavaju svoje<br />
uruπavanja iznutra, iz samih druπtava i<br />
srediπta moÊi koji su neskloni<br />
krπÊanskoj vjeri, æeleÊi uspostaviti<br />
druπtvo koje bi navodno bilo po mjeri<br />
Ëovjeka, ali bez Boga. I danas bi bilo<br />
neophodno da se srca vjernika uzdignu<br />
k nebu u molitvi, da se ne daju<br />
prizemljiti oni koji osjeÊaju odgovornost<br />
za skrb svojih obitelji i domova,<br />
za spasenjem naroda i dræava, nego da<br />
se daju ponijeti uzviπenim idealima.<br />
286 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
RAZMATRANJE MARIJINE VJERE<br />
I dok nam nadolazeÊu godinu Papa<br />
proglaπava Godinom vjere, u kojoj æeli<br />
raæariti krπÊansku svijest i identitet koji<br />
se dovodi u pitanje, kao i zanos koji je<br />
u mnogim vjerniËkim duπama poËeo<br />
splaπnjivati i gasnuti, molitva krunice,<br />
kao nekoÊ, predstavlja se kao moÊno<br />
sredstvo obnove krπÊanskog identiteta i<br />
buappleenja gorljivosti. Jer ako postoji<br />
molitva koja pretpostavlja i potiËe stav<br />
vjere, onda je to krunica u kojoj razmatramo<br />
o 20 otajstava Gospodinova<br />
æivota u kojima je doslovno saæetak<br />
istina i dogaappleaja vjere. Nije zato sluËajno<br />
da su je zvali saæetkom Evanappleelja,<br />
jer je poticala na razmatranje kljuËnih<br />
dogaappleaja spasenja koji su se ticali spasenja<br />
svakog Ëovjeka. Tako je krunica<br />
molitva kojom se sluæio krπÊanski puk<br />
da upozna sadræaje svoje vjere.<br />
No jednako je bilo bitno shvatiti da<br />
otajstvima Gospodinova æivota treba<br />
pristupiti Marijinom vjerom i na naËin<br />
na koji je ona sudjelovala æarkom vjerom<br />
u dogaappleajima svoga Sina koji su i<br />
nju doveli do uznesenja i nebeske proslave.<br />
Jer za Mariju vjera nije bila tek<br />
uËenje napamet nekih istina, nego<br />
æivotni stav i pristup Bogu onim svojim<br />
neopozivim ”neka mi bude”.<br />
RazmatrajuÊi otajstva krunice upoznajemo<br />
i vjeru nebeske Majke, koja dolazi<br />
do izraæaja od navjeπtenja do nebeske<br />
proslave. Svako otajstvo Gospodinova<br />
æivota o kojem razmatramo, otkriva<br />
nam vjeru kojom je ona pristupala svakom<br />
dogaappleaju. Bez Ëvrste i snaæne<br />
vjere ne bi mogla sudjelovati u Boæjem<br />
djelu spasenja, niti bi mogla uoËiti otajstvenu<br />
dubinu ni prisutnost Boæju u<br />
svome æivotu. Bez istinske vjere ne bi<br />
bila potpuno uronjena u Boæji æivot,
niti bi iz njega mogla crpsti snagu i<br />
nadahnuÊe za vlastiti. Njezina Ëvrsta i<br />
snaæna, cjelovita i neopoziva vjera simbol<br />
je i model vjere Crkve i svakog<br />
vjernika. Ako je istina da se Bogu<br />
moæe pristupiti samo s duænom<br />
svetoπÊu, onda je Marija snagom vjere<br />
imala najbolje oblikovan stav prema<br />
razmatranju Boæjeg æivota.<br />
IZGRADNJA VJERE<br />
Zbog toga se krπÊanski puk,<br />
razmatrajuÊi iskustvo Marijine vjere i<br />
njezin stav pred Boæjim otajstvom, i<br />
sam pouËavao i jaËao u vjeri, svjestan<br />
da zato i postoji molitva krunice, kako<br />
bi, upoznajuÊi otajstva Boæjeg æivota, iz<br />
dana u dan bio sve viπe njima suobliËen.<br />
Tako je ta molitva stoljeÊima<br />
hranila vjeru jednostavnog puka, koji<br />
nije imao osobite πkolske spreme ni<br />
velike naobrazbe. No ona je nosila<br />
poruku ne ljudske mudrosti, nego<br />
Boæje jednostavnosti kojom je pristupio<br />
Ëovjeku, pri Ëemu je Marija prva dala<br />
svoj cjelovit pristanak, te je svaki onaj<br />
tko je htio i mogao ostvariti otajstveno<br />
i mistiËno zajedniπtvo s Gospodinom<br />
koji je uπao u naπ æivot. Meappleutim,<br />
kroz ovaj mjesec<br />
svako od otajstava ne dotiËe samo<br />
Gospodinov æivot, niti se tiËe jedino<br />
Marijine vjere i njezina sudjelovanja u<br />
njima, nego o njima razmiπljamo s<br />
dvaju spomenutih zrenika da bismo<br />
ojaËali svoju vjeru. Svako od tih otajstava<br />
dotiËe kljuËne toËke naπeg æivota,<br />
od poziva i dara vjere koji nam Bog<br />
upravlja po krπtenju, pa do onog poziva<br />
i svih darova koje nam daje kako<br />
bismo doπli u nebesku slavu.<br />
RazmatrajuÊi otajstva svete krunice,<br />
poput Marije uranjamo u Boæji otajstveni<br />
æivot i, kroz prizmu Marijine vjere,<br />
uËvrπÊujemo svoju vjeru.<br />
Zato krunica nije mehaniËka, nego<br />
mistiËka molitva. Ona se ne sastoji od<br />
nabrajanja ili ponavljanja nekih rijeËi,<br />
zaziva i molitava, nego nas usmjerava<br />
kontemplativnom æivotu u Bogu, Ëijim<br />
otajstvenim æivotom æelimo biti proæeti<br />
do dna svoga biÊa. Svakom izgovorenom<br />
rijeËi, svakom Zdravomarijom,<br />
poput Marije i s Marijom ulazimo u<br />
dubinu Boæjeg otajstva, dajuÊi ujedno<br />
svom æivotu otajstvenu ljepotu i neizmjernost.<br />
Svakim zazivom njezina<br />
imena molimo da nam isprosi dar vjere<br />
koju je i sama imala.<br />
Vrijeme je da obnovimo æar prema razmatranju<br />
te molitve i da se njoj vratimo,<br />
jer je ona molitva prave buduÊnosti. A<br />
ako u Godini vjere imamo namjeru<br />
bolje upoznati i produbiti svoju vjeru,<br />
izaberimo ovaj jednostavan, ali vrlo<br />
uËinkovit put vjerske izgradnje svakog<br />
krπÊanina. Ako svojoj vjeri æelimo dati<br />
snagu pobjede protiv mentaliteta ovoga<br />
svijeta, slijedimo Marijinu vjeru. Ako ne<br />
æelimo da nam vjera bude tek intelektualna<br />
apstrakcija ili teoloπka teorija,<br />
uzmimo krunicu u ruke!<br />
Ivan BODROÆIΔ<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 287
mi danas i ovdje<br />
Religija<br />
ili<br />
vjera?<br />
Kad su se ameriËki astronauti vratili s<br />
Mjeseca, na konferenciji za tisak neka je<br />
æena postavila pitanje: „Ako je Zemlja<br />
jedno zrnce svemira, a svatko od nas na<br />
njoj jedno od nekoliko milijardi zrnaca,<br />
kako je moguÊe da bi Bog, koji je nad<br />
Ëitavim svemirom, vodio raËuna o meni<br />
koja sam ‘zrnce na zrncu’?” Jedan od<br />
astronauta, mislim da je to bio baπ<br />
nedavno preminuli L. Amstrong, jednostavno<br />
je odgovorio: “Gospoappleo, sve<br />
ovisi o tome kakav je i koliki Bog u<br />
kojega vjerujete!”<br />
PRIGODA ZA PREISPITIVANJE<br />
Ulazimo u Godinu vjere uz 50. obljetnicu<br />
poËetka II. vatikanskog sabora.<br />
Moæda bi tijekom nje prvi zadatak svakog<br />
katolika mogao biti da barem ozbiljno<br />
promisli: Kakav je i koliki Bog u<br />
kojega ja vjerujem? Je li Bog religije...;<br />
filozofije...; moæda krπÊanske tradicije,<br />
pa i “teologije”!? ili “Bog i Otac<br />
Gospodina naπega Isusa Krista”?<br />
Problem boga (nije tiskarska pogreπka!)<br />
religije vrlo je prisutan u Novom zavjetu,<br />
osobito u Pavlovim poslanicama, jer<br />
prvi krπÊani jedva da su se i susretali s<br />
teoretskim ateizmom. NajveÊa protivnost<br />
evanappleeoskoj objavi bila je<br />
bezboænost religija.<br />
U marksistiËkoj kritici religije govori se o<br />
mitizaciji prirode, psihe i druπtva, pa se<br />
zakljuËuje: Nije Bog stvorio Ëovjeka, nego<br />
288 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
je Ëovjek stvorio boga na sliku i priliku<br />
svoju. Ima tu neπto - kada je rijeË o religiji.<br />
Jedan francuski auktor (A. Charlier) je<br />
baπ zbog toga svoju knjigu o svjetskim<br />
religijama naslovio, parafrazirajuÊi<br />
Postanak: “A OSMOGA DANA... Ëovjek<br />
stvori svoga Boga.” Ne govori o religiji i o<br />
religijama negativno, samo hoÊe istaknuti<br />
da su one ljudski uradak.<br />
»ak i letimiËnim pogledom u povijest<br />
moæe se uoËiti da je prava vjera puno<br />
viπe ugroæena religijom nego ateizmom:<br />
Isusa nisu osudili nikakvi bezboænici,<br />
nego je osuappleen baπ “u ime vjere”. Zapravo,<br />
to nije bila prava vjera Izraela ne go<br />
æidovska religija, dakle Isus je optu æen<br />
da “huli na Boga”, πto je done kle i bilo<br />
toËno, jer on jest “hulio na boga” (pisanog<br />
malim slovom), tj. na karikaturu, i to<br />
upravo s namjerom da razbije na mnogo<br />
naËina iskrivljenu sliku pravoga Boga,<br />
koja se stoljeÊima taloæila u ËovjeËanstvu,<br />
Ëak i usred Odabr anog izraelskog naroda,<br />
unatoË Objavi.<br />
RELIGIOZNI, A NE VJERNICI<br />
I u Rimskom carstvu: krπÊani su bili<br />
suappleeni kao “ateisti”, πto je sa stanoviπta<br />
religije bilo toËno jer nisu htjeli πtovati -
ogove. Napadi na krπÊanske misionare<br />
uglavnom su bili inicirani od vraËa, tj. od<br />
ideologa i Ëuvara (“sveÊenika”) primitivnih<br />
plemenskih religija. Po prosudbama inkvizitora<br />
bili su podvrgnuti torturi i spaljivanju<br />
kao heretici mnogi koji su bili iskreni i<br />
dobri krπÊani, zanosni i poærtvovni reformatori<br />
(J. Hus, J. Savanarola…) πto se<br />
nikako ne bi moglo reÊi za mnoge od njihovih<br />
sudaca, makar su se nazivali i smatrali<br />
“braniteljima vjere”. Itd…<br />
Jednako i mnogi danaπnji „krπÊani”, uvjereni<br />
da su se takvima rodili u<br />
„krπÊanskoj” Europi, samo su religiozni<br />
ljudi, Ëesto vrlo povrπno i nejasno religiozni,<br />
Ëak znatno manje religiozni od<br />
mnogih npr. hindusa ili muslimana. A na<br />
osobnom planu, i to je ono najvaænije,<br />
naπe vjerovanje moæe biti, i Ëesto jest a<br />
da to i ne primjeÊujemo, zaraæeno virusom<br />
religioznosti koji ugroæava ili<br />
razvodnjava evanappleeosku vjeru.<br />
VIŠE TIPOVA KRŠĆANA<br />
Mnogi narodi u svom jeziku imaju dva<br />
pojma za krπÊanstvo: po lat. christianismus-christianitas,<br />
te jedan oznaËava<br />
krπÊansku vjeru, nasljedovanje Krista, a<br />
drugi nasljedstvo krπÊanske civilizacije,<br />
krπÊansku kulturu. Moæemo, zapravo,<br />
govoriti o barem tri „tipa” „krπÊanina”:<br />
a) Isusov uËenik koji se trudi æivjeti vjeru<br />
svoga krπtenja (jedini uistinu krπÊanin!);<br />
b) baπtinik krπÊanske kulture i mentaliteta<br />
koji Ëesto ponosno ispovijeda svoju<br />
nevjeru ili barem laicizam i liberalizam,<br />
makar Êe, moæda, ponekad u velikoj<br />
nevolji, i zazvati Boga;<br />
c) samo religiozan Ëovjek, koji se navikao<br />
æivjeti sa svojim vjerskim sumnjama<br />
(“A ako ipak postoji Bog... Ili Bog ili<br />
sudbina, mora biti neπto tamo... Dobro<br />
je osigurati se za svaki sluËaj...” i mnogo<br />
mi danas i ovdje<br />
sliËnih fraza), i s nekakvim svojim<br />
„bogom”, koji Êe barem ponekad zaÊi u<br />
crkvu, a ako i ne ipak se je spreman s<br />
uvjerenjem zakleti da je krπÊanin, pa i<br />
puno bolji od mnogih, moæda i od svih<br />
koji tamo idu, koji „liæu oltare”...! Mnogo<br />
je takvih meappleu naπim „vjernicima”, koji<br />
od krπtenja do crkvenog sprovoda<br />
“prime” sve sakramente i obrede a da<br />
nikada ne postanu doista krπÊani. Pred<br />
tom notornom Ëinjenicom mi se<br />
moæemo tjeπiti oslonom na veliko Boæje<br />
milosrapplee, ali Isus je takoappleer rekao:<br />
Oduzet Êe mu se i ono πto misli da ima<br />
(Lk 8, 18)! I to se, upravo uvelike,<br />
dogaapplea pred naπim oËima, samo mi,<br />
poËevπi od biskupâ i sveÊenikâ, u nelagodi<br />
i strahu æmurimo!<br />
Kad je sadaπnji predsjednik RH izjavio<br />
da je agnostik, mnogi su se vjernici pa i<br />
sveÊenici uzrujali, Ëini mi se, nepotrebno<br />
i preko mjere. Viπe nas je trebalo<br />
zaintrigirati πto se njegov prethodnik<br />
deklarirao katolikom, kao i mnogi od<br />
onih 88% u popisu puËanstva 2001.<br />
Ako nas sad spopada pitanje koliko je<br />
u svijetu istinskih krπÊana, dobro se sjetiti<br />
Isusova naglaπavanja malog stada<br />
(Lk 12, 32) i razumjeti da se to nije<br />
odnosilo samo na ono, nego i na naπe<br />
vrijeme. Ali, isto vrijedi i za ono: Ne boj<br />
se (Lk 12, 32)!<br />
VRIJEME MILOSTI<br />
Godina vjere vrijeme je milosti, poËevπi<br />
od toga da „svatko ispita sam sebe, a<br />
onda od Kruha ovoga da blaguje”:<br />
Kakav je i koliki “moj” Bog? Je li on za<br />
mene “neπto”, tj. “stvar” pa makar i dragocjena,<br />
apstraktna vrednota, pa makar i<br />
ponajveÊa, ili ga doæivljavam kao osobu<br />
u koju sam se sposoban zaljubiti, a ni<br />
po koju cijenu njome trgovati?<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 289
mi danas i ovdje<br />
Eto, u tome je zapravo ta golema i kvalitativna<br />
razlika izmeappleu religije i vjere,<br />
izmeappleu boga-stvari, pa makar i veoma<br />
dragocjene, kojim se moæemo okititi<br />
prema potrebama i prilikama, ali koji<br />
se moæe i pohraniti u kutiju i ladicu, pa<br />
i prodati za dobru cijenu ili barem iz<br />
velike nevolje, i Boga-osobe koji je<br />
“meso od naπega mesa”, kojeg moæemo<br />
ranjavati ali to onda boli, od kojeg<br />
moæemo odbjeÊi ali se tada osjeÊamo<br />
kao siroËad ili invalidi.<br />
A lijepo veli Pjesma nad pjesmama: Da<br />
netko daje za ljubav sve πto u kuÊi ima,<br />
taj bi navukao prezir na sebe (Pj 8,7).<br />
Biti krπÊanin - Isusov uËenik ne znaËi u<br />
prvom redu vjerovati da Bog postoji, jer<br />
to vjeruju i milijarde ljudi koji nisu krπ-<br />
Êani, pa i neki koji nisu ni vjernici (deisti,<br />
koji ne nijeËu Boga, nego “samo”<br />
bilo kakvu njegovu vezu sa svijetom i<br />
Ëovjekom nakon Ëina stvaranja), a Ëak i<br />
appleavli vjeruju - i drπÊu (Jak 2, 19); ne<br />
vjerovati Bogu, niti izvrπavati Boæje<br />
zapovijedi, Ëak - u prvom redu - ni ljubiti<br />
Boga, iako sve to ukljuËuje, nego:<br />
BITI KR©ΔANIN U PRVOM REDU<br />
ZNA»I VJEROVATI DA ME BOG LJUBI!<br />
Sv. Ivan krasno je izrekao: Mi smo upoznali<br />
ljubav koju Bog ima prema<br />
nama, i povjerovali! (1 Iv 4,16)<br />
Sav teoloπki studij, odgoj i oblikovanje,<br />
svaki sat vjeronauka πkolskog ili<br />
æupskog koji upravo kreÊu u novoj<br />
πkolskoj godini, svaka aktivnost pojedinaËna<br />
ili na æupskoj, nacionalnoj i<br />
svjetskoj razini u ovoj Godini vjere…<br />
trebaju nas voditi toj spoznaji i vjeri:<br />
Bog postoji - ja sam ga susreo (A.<br />
Frossard) - Bog me ljubi! Sve manje od<br />
toga - niπta je!<br />
Stanko JER»IΔ<br />
290 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
marijansko bilje<br />
Gospina trava<br />
Hypericum perforatum<br />
Gospina trava ili pljuskavica raste<br />
po πikarama, livadama, na stijenama<br />
i u moËvarama. Ima viπe oblika, koji<br />
se katkad vrlo teπko meappleusobno<br />
razlikuju. Trajna je zelen, s veoma<br />
Ëvrstom stabljikom i s brojnim<br />
ograncima, na kojima su mali ovalni<br />
jajasti listovi. Kad se okrenu prema<br />
svjetlu, u njima se vide svjetlija<br />
toËkasta mjesta s uljanim ælijezdama.<br />
Veliki, pravilni i zlatnoæuti cvjetovi<br />
tvore vrπne cvatove. Biljka miriπe na<br />
balzam, a kao lijek koristila se za<br />
zacjeljivanje rana.<br />
Biljka je nazvana Gospinom travom<br />
vjerojatno zato πto je u proπlosti bila<br />
dio postelje u kojoj su æene raappleale, a<br />
moæda i zato πto njezino lijepo<br />
cvijeÊe podsjeÊa na slamu. Veoma<br />
cijenjenu i ljekovitu biljku u narodu<br />
nazivaju i Gospinom duπicom,<br />
Gospinim plaπtem, Gospinom ruËicom,<br />
BogorodiËinom travom ili<br />
BogorodiËinim cvijeÊem...<br />
Mario CRVENKA
Ne boji se govoriti<br />
Ilyas Khan poznati je engleski Ëovjekoljubac,<br />
vlasnik nogometnog kluba<br />
i predsjednik najveÊe svjetske organizacije<br />
za potporu manje sposobnima.<br />
S islama je preπao na katoliËku<br />
vjeru, pa je u Velikoj Britaniji ohrabrenje<br />
svima koji se boje govoriti o<br />
svojoj vjeri, ali je izazvao i negativne<br />
reakcije koje su se pretvorile u izravne<br />
prijetnje mrænje i smrti. Uspr kos<br />
tomu, on se ne boji govoriti o svojoj<br />
vjeri i o ljepoti krπÊanstva. O tome<br />
piπe i na mreænim stranicama:<br />
- Odgoj do 4. godine uvelike je<br />
oznaËio moju vjeru. Moja majka bila<br />
je teπko bolesna. Stoga se moja baka,<br />
praktiËna katolkinja, u prvim godinama<br />
skrbila za mene, pa sam,<br />
da kle, zadojen krπÊanskim duhom.<br />
Odgajan je od 4. do 17. godine i æivio<br />
kao musliman. Kada se upisao na<br />
sveuËiliπte, boravio je u student skom<br />
svjedoËanstvo<br />
domu Opus Dei, gdje se pribliæio<br />
duhovnosti i katoliËkoj vjeri.<br />
- Ne mogu tvrditi da sam sluËajno<br />
pristupio katoliËkoj vjeri, dapaËe u<br />
17. i 18. godini otkrio sam likove<br />
poput Hansa Ursa Von Balthasara, i<br />
otada sam uvijek Ëitao teoloπku literaturu<br />
i susreo se s djelima sv.<br />
Augustina i Origena.<br />
Ta su Ëitanja ostavila dubok trag u<br />
njemu pa je veÊ tada æelio javno<br />
govoriti o svojoj vjeri, ali ga je prijeËio<br />
strah da ne oæalosti svojih<br />
roditelja.<br />
- KljuËni trenutak bio je porast svijesti<br />
o mojem æivotu i mojim moralnim<br />
temeljima. Svom duπom æelio<br />
sam napustiti islam, ali je u konaËnici<br />
Krist uËinio svoje.<br />
OdluËno je bilo to πto sam tijekom<br />
boravka u Hong Kongu, kada sam<br />
imao 25 godina, svagdano æivio æivot<br />
Crkve. Baπ sam ondje, u kineskoj<br />
crkvi sv. Josipa, prigrlio krπÊanstvo.<br />
Otada nikad nisam posumnjao da<br />
sam katolik.<br />
Biljeg na njegovoj vjeri zauvijek je<br />
ostavio posjet bazilici sv. Petra u<br />
Vatikanu:<br />
- ©etao sam bazilikom i sjeÊam se da<br />
sam nehotice zastao pred Michelangelovim<br />
djelom - Pietà. GledajuÊi<br />
Go spin pogled upravljen na Sinovo<br />
li ce, tisuÊu je pitanja nahrupilo u<br />
mo ju glavu. Tada sam u sebi rekao:<br />
Ovo je Bog, ne moæe ne biti Bog. ReÊi<br />
u islamu da se Bog utjelovio veliko je<br />
krivovjerje, ali su u tom trenutku<br />
iπËezle sve moje sumnje. Ljepota i<br />
ozraËje toga prizora uËinili su preokret<br />
u meni!<br />
RV<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 291
s marijom kroz povijest<br />
Rupert o<br />
Marijinu<br />
majčinstvu<br />
U proπlom broju “Marije” predstavili<br />
smo tumaËenje Pjesme nad pjesmama<br />
benediktinskog opata Ruperta iz<br />
Deutza, koju je on primijenio na bl.<br />
Djevicu Mariju. U nastavku promotrimo<br />
postavke toga predstavnika monasti-<br />
Ëkog bogoslovlja XII. st. i preteËe zlatnog<br />
doba katoliËkog bogoslovlja o<br />
Marijinu majËinstvu u odnosu na sljedbenike<br />
njezina Sina Isusa.<br />
SVETA OD POČETKA<br />
U skladu s uËenjem svoga vremena,<br />
Rupert slijedi misao sv. Augustina po<br />
kojoj se jednom ljudskom biÊu nemoguÊe<br />
izdvojiti iz mase zaraæene praroditeljskim<br />
grijehom. On se prenosio raappleanjem, s<br />
koljena na koljeno. Poput svih roappleenih, i<br />
Marija je kÊi Adamova i baπtinica greπnog<br />
stanja. Zato je i ona trebala biti otkupljena.<br />
U konaËnici, taj nauk oslanja se na<br />
postavku sv. Pavla o opÊem otkupljenju.<br />
BuduÊi da su u Adamu svi sagrijeπili,<br />
Krist je sve otkupio (Kor 5, 12 sl.).<br />
SljedeÊi pak misao koja je bila prisutna u<br />
vrijeme crkvenih otaca, Rupert tvrdi da je<br />
Marija bila osloboappleena od grijeha iskonskoga<br />
prije navjeπtenja, prije negoli se u<br />
njoj oËitovalo otajstvo utjelovljenja Sina<br />
Boæjega. Iako nije zastupao Marijinu<br />
bezgreπnost od prvog trenutka njezina<br />
æivota, vjerovao je i uËio da je Marija trebala<br />
biti pripravljena za ulogu Majke<br />
292 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
Boæje. Bog ju je izabrao od samoga<br />
poËetka, a slikovito je predoËena u Knjizi<br />
izreka: “Gospodin me stvori u poËetku<br />
svoga djela, kao prvo od svojih Ëina, u<br />
pradoba. Oblikovana sam joπ od vjeËnosti,<br />
prije nastanka svijeta” (Izr 8, 22-23).<br />
Poput bogoslovaca svoga vremena, i<br />
Rupert se pitao, zaπto je Bog postao<br />
Ëovjekom. Po njegovu miπljenju, otkupljenje<br />
od grijeha nije bio jedini i<br />
odluËujuÊi razlog utjelovljenja.<br />
Utjelovljenje je glavna toËka programa<br />
spasenja, predviappleeno od same vjeËnosti,<br />
neovisno o Ëovjekovu grijehu. Na<br />
taj naËin, sve je stvorenje pozvano dati<br />
hvalu Bogu Ocu i ljubiti ga kao u jednoj<br />
obitelji koja se okuplja oko<br />
Krista Gospodina.<br />
MAJKA SVIH LJUDI<br />
Pri tumaËenju svetopisamskih knjiga,<br />
Rupert se sluæi prokuπanom metodom i<br />
Bibliju tumaËi pomoÊu same Biblije.<br />
Tako i Marijinu nazoËnost kod Isusova<br />
kriæa, opisanu u Evanappleelju po Ivanu<br />
(Iv 19, 25-27), tumaËi u svjetlu Marijina<br />
duhovnog majËinstva, pozivajuÊi se na<br />
tekst iz istog Evanappleelja: “Æena, kad<br />
raapplea æalosna je, jer je doπao njezin<br />
Ëas” (Iv 16, 21). Na taj naËin Rupert<br />
usporeappleuje Marijinu bol na Kalvariji s<br />
poroappleajnim bolima i mukama raappleanja.<br />
Radi se zapravo o duhovnom raappleanju<br />
koje ima za svrhu ponovno raappleanje<br />
djece Boæje. Duhovno raappleanje vjernika<br />
na Kalvariji prouzrokovalo je u Mariji<br />
prave i duboke duhovne boli. Marija<br />
uzdiπe u njima, jer je doπao njezin Ëas,<br />
onaj zbog kojega je zaËela po Duhu<br />
Svetom, Ëas zbog kojega je postala<br />
trudna i zbog kojega su se ispunili<br />
dani roappleenja po kojem je Bog postao
pravim Ëovjekom u njezinu krilu. Kad<br />
proapplee taj Ëas, neÊe se viπe sjeÊati svojih<br />
boli zbog radosti πto se jedan<br />
Ëovjek rodio na svijet. U tom sluËaju<br />
ne samo roappleen, nego je postao besmrtan,<br />
koji ne moæe viπe trpjeti,<br />
prvoroappleenac od mrtvih (Otk 1, 5) koji<br />
je proπao tjeskobe ovoga æivota i uπao<br />
u neograniËenost æivota vjeËnoga.<br />
Prema Rupertovu uËenju, ”ljubljeni<br />
uËenik” treba postati Marijinim sinom,<br />
a ona njegovom majkom. Evanappleeoske<br />
rijeËi odnose se na svaku rodilju, a<br />
tako i na æenu koja je stajala podno<br />
kriæa i bila u stanju poroappleajnih bolova.<br />
Marijinu prisutnost kod Isusova kriæa<br />
treba promatrati u svjetlu njezina<br />
poslanja.<br />
“BuduÊi da je na Kalvariji blaæena<br />
Djevica podnosila poroappleajne boli (Ps<br />
s marijom kroz povijest<br />
47, 7) i u muci Jedinoroappleenoga rodila<br />
spasenje svih nas, ona je doista majka<br />
svih nas. Jer ono πto je rekao Isus, koji<br />
se doista brinuo za svoju majku: Æeno,<br />
evo ti sina! i πto je rekao sinu: Evo ti<br />
majke! (Iv 19, 26-27), s pravom bi se<br />
moglo reÊi za svakog uËenika da je<br />
sluËajno bio prisutan.”<br />
U æeni trudnici iz Otkrivenja, Rupert<br />
prepoznaje sve ËovjeËanstvo koje je<br />
usmjereno prema Kristu, jednako kao<br />
πto je zaËeÊe usmjereno prema porodu.<br />
Sva povijest svijeta i ËovjeËanstva<br />
zaËeÊe je koje je usmjereno prema<br />
raappleanju Krista.<br />
U svojim spisima Rupert otvora nov<br />
pristup Marijinoj osobi i njezinu poslanju<br />
u Crkvi. Ako se u prethodnim<br />
stoljeÊima viπe gledalo na Marijinu<br />
ulogu pri utjelovljenju Sina Boæjega, od<br />
XII. st. poËinje promatranje njezine<br />
uloge na Golgoti, pokraj Sina otkupitelja.<br />
Naglasak se premjeπta od Majke<br />
Boæje prema majci svih ljudi, od uloge<br />
koju je imala pri navjeπtenju na sluæbu<br />
koju je dobila na Kalvariji. Marijina<br />
uloga kraj Isusova kriæa postaje sve prisutnija<br />
u bogoslovlju i u vjerniËkoj<br />
poboænosti. S tog zrenika bolje se razumije<br />
znaËenje Marijina sudjelovanja u<br />
ærtvi Raspetoga kao i primjernost njezine<br />
nepokolebljive vjere u odnosu na<br />
Crkvu i na Isusove rijeËi: ”Æeno, evo ti<br />
sina!” (Iv 19, 26).<br />
U Marijino majËinstvo ukljuËen je ne<br />
samo ljubljeni uËenik nego svi Isusovi<br />
uËenici. Ona je njihova duhovna majka.<br />
Na taj naËin razvija se vjerniËka teænja<br />
da uspostave neposredan odnos s<br />
Gospom koji se temelji na ljubavi i<br />
sinovskoj odanosti.<br />
dar-ko<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 293
s marijom kroz katekizam<br />
Najsavršenije<br />
ostvarenje<br />
vjere<br />
Po æelji i odredbi pape Benedikta XVI.<br />
ove godine 11. <strong>listopad</strong>a zapoËinje<br />
Godina vjere kojoj Êe obiljeæavanje<br />
zavrπiti dogodine 24. studenoga na svetkovinu<br />
Krista Kralja. Papina je æelja da<br />
kroz to vrijeme produbimo i osvjeæimo<br />
istinsku vjeru u Boga te primjenjujemo<br />
sredstva prikladna za æivljenje osobne<br />
vjere u danaπnjem vremenu. Za lakπe i<br />
plodonosnije produbljivanje i æivljenje<br />
vjere u konkretnim æivotnim prilikama<br />
od velike nam koristi mogu posluæiti<br />
ostvareni primjeri izvanrednih vjernika<br />
koje moæemo nasljedovati.<br />
Katekizam KatoliËke Crkve, kojemu se<br />
20. obljetnica proglaπenja poklapa s<br />
datumom poËetka Godine vjere, istiËe da<br />
je „Djevica Marija najsavrπenije ostvarenje<br />
vjerniËke posluπnosti“ (br. 144), a<br />
„Crkva u Mariji πtuje najËistije ostvarenje<br />
vjere“ (br. 149). Zbog toga Êemo za<br />
”Marijine” Ëitatelje u nekoliko brojeva<br />
proπetati s Marijom kroz novi katekizam<br />
da bismo gledajuÊi tako svijetao lik i<br />
sami nauËili prakticirati posluπnost vjeri<br />
u vlastitu æivotu i prihvatiti Kristovu ljubav<br />
koja nadilazi svaku spoznaju.<br />
KATEKIZAM - SKLADNA<br />
SIMFONIJA VJERE<br />
Katekizam je knjiga koja sadræi saæeti<br />
tumaË poklada krπÊanske vjere i morala.<br />
Katekizam KatoliËke Crkve sastavljen je<br />
294 - ”MARIJA” 12/<strong>2012.</strong><br />
prema uËenju i smjernicama Drugoga<br />
vatikanskog sabora, na kojega je 30.<br />
obljetnicu otvorenja i proglaπen apostolskom<br />
konstitucijom pape Ivana Pavla II.<br />
koja zapoËinje znakovitim rijeËima Fidei<br />
Depositum = Polog vjere.<br />
Smjernice za izradu toga katekizma<br />
postavila je Biskupska sinoda odræana<br />
1985. Tom su prigodom biskupi naglasili<br />
da treba iznositi siguran nauk,<br />
prilagoappleen suvremenom krπÊanskom<br />
æivotu, a izlaganje toga nauka mora biti<br />
biblijsko i liturgijsko. Godina vjere je<br />
osobita prigoda za sve vjernike da<br />
nauËe i usvoje æivotno opredjeljenje<br />
kako je temelj krπÊanske vjere susret s
djelom i osobom Isusa Krista koji æivotu<br />
daje nova obzorja a time i odluËujuÊe<br />
usmjerenje, kako se izrazio Benedikt<br />
XVI. u enciklici Bog je ljubav.<br />
ProglaπavajuÊi Katekizam, papa Ivan<br />
Pavao II. s dubokim osjeÊajem radosti<br />
naziva ga skladnom simfonijom vjere i<br />
moli Presvetu Djevicu Mariju, Majku<br />
utjelovljene RijeËi i Majku Crkve, da svojim<br />
moÊnim zagovorom podræi katehetsko<br />
zalaganje cijele Crkve na svim razinama,<br />
u vrijeme kad je Crkva pozvana<br />
na novi blagovjesniËki napor.<br />
Katekizam je razdijeljen u Ëetiri osnovna<br />
dijela: Krsno ispovijedanje vjere; Slavlje<br />
krπÊanskih otajstava u sakramentima;<br />
Zapovijedi koje ureappleuju krπÊanski æivot;<br />
KrπÊanska molitva s posebnim odsjekom<br />
o Molitvi Gospodnjoj. Tu je Crkva kao<br />
razborit i briæan domaÊin iznijela novo i<br />
staro (Mt 13, 52) kako bi vjera uvijek<br />
bila istovjetna, a istovremeno i izvoriπte<br />
vjeËno novoga svjetla.<br />
VJERODOSTOJNI<br />
I RADOSNI SVJEDOCI<br />
Ispravna vjera u jednoga Boga i<br />
prihvaÊanje Boæjega plana objelodanjena<br />
u Kristu Isusu sadræaj je πto bi ga svi<br />
krπÊani trebali osvjeæiti i upotpuniti kroz<br />
ovu godinu. I tako obnovljenu i<br />
utvrappleenu vjeru u djelo provoditi da, s<br />
pravom, moæemo reÊi zajedno sa sv.<br />
Pavlom: Znam kome sam povjerovao (2<br />
Tim 1, 12). RazraappleujuÊi tu misao<br />
Katekizam (br. 150) naglaπava da je<br />
vjera prije svega Ëovjekovo osobno prianjanje<br />
Bogu i istodobno, neodvojivo od<br />
toga, slobodan pristanak uza svu istinu<br />
πto ju je Bog objavio.<br />
Time je istaknuta Ëvrsta i nerazdvojiva<br />
povezanost æivljene vjere i vjerskog<br />
s marijom kroz katekizam<br />
sadræaja. To je ista vjera πto su je<br />
æivotom ispovijedali i smrÊu potvrdili<br />
apostoli i muËenici, a nauËavanjem<br />
produbljivali crkveni nauËitelji. I jedni i<br />
drugi su izvorni svjedoci vjere, æivi primjeri<br />
da se i u ovozemaljskom progonstvu,<br />
s pomoÊu Boæjom, moæe ostvariti<br />
vjerniËki ideal i ono πto sami vjerujemo<br />
drugima priopÊiti. To je cilj ove<br />
godine vjere.<br />
NAJSAVRŠENIJE<br />
OSTVARENJE VJERE<br />
Vrhunac izraæavanja vjere je ponizno<br />
prihvaÊanje Boæje volje izraæene na<br />
zajedniËkom ili osobnom planu i<br />
usklaappleivanje konkretnog djelovanja<br />
prema tako spoznatoj Boæjoj æelji.<br />
Osobito ako osobne æelje i planovi nisu<br />
u skladu s Boæjim poticajima. Lako je<br />
biti posluπan Boæjem glasu kad je u<br />
skladu s naπim osobnim oËekivanjima.<br />
Ali πto Ëiniti kad to nije tako ili kad nam<br />
se Ëini da je to nemoguÊe? Kako prihvatiti<br />
Ëinjenicu da Bogu niπta nije<br />
nemoguÊe? (Lk 1, 37).<br />
U tome je Marija savrπen primjer za<br />
nasljedovanje. Njezin pristanak i odgovor<br />
Bogu u trenutku navjeπtenja savrπen<br />
je izraz vjerniËke posluπnosti: Evo<br />
sluæbenice Gospodnje, neka mi bude po<br />
tvojoj rijeËi! Tu je veliËinu prepoznala i<br />
Elizabeta: Blaæena ti πto povjerova! ...<br />
Zbog toga Êe te svi naraπtaji zvati<br />
blaæenom. A to je Marija postigla jer je<br />
Ëvrsto vjerovala Bogu i Ëesto razmiπljala<br />
o Boæjim rijeËima. I tako je rasla u vjeri<br />
cijeloga æivota. Nije se pokolebala da Êe<br />
Bog ispuniti svoju rijeË ni u posljednjoj<br />
kuπnji kod smrti svoga Jedinca. Zato u<br />
Mariji πtujemo najËistije ostvarenje vjere.<br />
Marko BABIΔ<br />
”MARIJA” 12/<strong>2012.</strong> - 295
kultura<br />
Čudo<br />
Gospine krunice<br />
Talijanski slikar, kipar i arhitekt Giorgio<br />
Vasari (1511.-1574.), poznatiji kao<br />
povjesniËar umjetnosti, kulturnim djelovanjem<br />
obiljeæio je prijelazno razdoblje<br />
izmeappleu renesanse i baroka. Napisao je<br />
traktat o talijanskim umjetnostima Æivoti<br />
poznatih talijanskih slikara, kipara i<br />
arhitekata, od Cimabue do naπih dana.<br />
Prvo izdanje objavio je g. 1550., a drugo,<br />
proπireno, g. 1568., oba u Firenci.<br />
Zbog preduga naslova, za traktat se<br />
ko risti kraÊi naziv - Æivoti. U pet poglavlja<br />
opisao je æivot i djela viπe od 160<br />
umjetnika te postao prvi pisac povijesti<br />
talijanske umjetnosti i preteËa suvremenih<br />
likovnih enciklopedija. Prvi je upotrijebio<br />
pojam stile gotico - za goti ku,<br />
rinascita - za renesansu i maniera za<br />
manirizam, koji se i danas koriste.<br />
ŽIVOT BOGAT PLODOVIMA<br />
Svestran humanist, umjetnost je uËio u<br />
Firenci. Bavio se graditeljstvom, kiparstvom<br />
i slikarstvom. Sudjelovao je u<br />
gradnji firentinskih palaËa Uffizi,<br />
Vecchio i Pitti, kao i na pizanskoj palaËi<br />
Carovana. Postavio je mnoπtvo oltara u<br />
prigodi tridentske obnove, meappleu kojima<br />
su najpoznatiji u bazilici Santa Maria<br />
della Novella u Firenci.<br />
U velikoj dvorani Salone dei<br />
Cinquecento u Palazzo Vecchio u<br />
Firenci, izradio je g. 1567. fresku La<br />
Sconfitta koja prikazuje pobjedu<br />
296 - ”MARIJA” 12/<strong>2012.</strong><br />
Firentinaca nad Pizanima. U<br />
Brunelleschijevoj kupoli u katedrali<br />
Santa Maria del Fiore u Firenci, od g.<br />
1572. do 1579. oslikao je Posljednji sud.<br />
Izradio je mnoπtvo oltarnih pala, osobito<br />
u toskanskim crkvama.<br />
ÆiveÊi u vremenu izmeappleu renesansnog<br />
realizma i barokne kiÊenosti, u maniristiËkoj<br />
individualnosti, naglaπujuÊi previπe<br />
tehniËku savrπenost, Vasari je, udaljujuÊi<br />
se od savrπene geometrijske perspektive<br />
i skladnih proporcija,<br />
izduæujuÊi likove u neprirodnom prostoru,<br />
a umnaæajuÊi sadræaj suviπnim pojedinostima,<br />
kao i njegovi suvremenici,<br />
poku πao stvoriti neki umjetni likovni stil.<br />
Odnosno, kad su Michelangelo, Leonardo<br />
i Raffaello, odustali od harmonije<br />
i klasiËnoga realizma, njihovi sljedbenici,<br />
stvarajuÊi nemirne kompozicije, nastojali<br />
su ponavljati dostignuÊa poznatih majstora<br />
renesansne likovne umjetnosti<br />
unoseÊi subjektivni pristup, osobnu<br />
maniru. Tako je Vasarijev manirizam<br />
postao protu-renesansna umjetnost.<br />
Da bismo ga upoznali kao slikara, jedno<br />
njegovo likovno djelo posluæit Êe nam<br />
kao matrica za prouËavanje.<br />
MATRICA ZA PROUČAVANJE<br />
U dominikanskoj crkvi Santa Maria della<br />
Novella u Firenci, Vasari ima udio kao<br />
kipar i slikar. Iako sagraappleena u<br />
gotiËkom stilu, prema tridentskoj liturgijskoj<br />
obnovi, crkva je od g. 1565. do<br />
1575., popunjena neskladnim oltarima u<br />
poboËnim laappleama. Upravo u lijevoj laapplei,<br />
u srednjem traveju, na retablu svoga<br />
kamenog oltara, prema narudæbi<br />
bratovπtine sv. Krunice, postavio je g.<br />
1570. oltarnu palu, ulje na platnu Gospa<br />
od Krunice. Novim oltarom, retablom i
oltarnom palom prekrio je, ali nije<br />
uniπtio, Masacciovu zidnu fresku Presv.<br />
Trojstva. Kad su se g. 1861. dominikanci<br />
odluËili za obnovu crkve u izvornom<br />
obliku, odspojen je kameni oltar, a pala<br />
premjeπtena na oltar u kapelu Bardi u<br />
popreËnoj laapplei.<br />
U poËetku je kapela sluæila za molitvu<br />
Gospinoj bratovπtini, zatim ju je Riccardo<br />
Bardi di Vernio oko g. 1335. preuredio<br />
za obiteljsku kapelu, a g. 1336.<br />
posveÊena je Grguru Velikom. Obnovlje<br />
na je g. 1715. i posveÊena sv. Dominiku.<br />
Umjesto slike Madonna dei Laudesi,<br />
poznatija pod imenom Madonna<br />
Rucellai (danas u galeriji Uffici u<br />
Firenci), koju je g. 1285. izradio Duccio<br />
di Buoninsegna, postavljena je g. 1861.<br />
Vasarijeva slika Madonna del Rosario.<br />
kultura<br />
ČUDO KAO PLOD KRUNICE<br />
U maniristiËkom stilu umnaæanja likova<br />
bez iluzionistiËke perspektive, Vasari je<br />
prikazao Ëudo koje se dogodilo pri<br />
molitvi krunice. Dok su vjernici molili<br />
krunicu, pridruæila im se Gospa s<br />
Isusom u naruËju, u druπtvu anappleela i<br />
svetaca, noseÊi veliku krunicu, na kojoj<br />
su zrnca povezana ukrasnim lancem.<br />
Krunica je, zapravo, dar Boga Oca koji<br />
s neba πiri ruke i πalje Duha Svetoga, u<br />
obliku bijeloga goluba.<br />
Dok anappleeli sa svecima, u gornjem dijelu<br />
slike, pridræavaju oslikanu krunicu<br />
sa zlatnom krunom, Gospa pruæa ruku<br />
za poljubac, a Isus blagoslivlje. Dva<br />
anappleela πire Gospin plaπt kao simbol<br />
obilja milosti, u koji su umotani<br />
krπÊanski sveci i poboæni vjernici,<br />
meappleu kojima dvojica dominikanaca,<br />
vjerojatno sv. Dominik i Heinrich<br />
Seuse, zaËetnik poboænosti krunice. Pri<br />
dnu slike, kao svjedok dogaappleaja, vjerojatno<br />
papa Pio V. (+1572.), veliki zagovornik<br />
krunice, potiËe vjernike na<br />
molitvu.<br />
Iako je slika prenatrpana likovima,<br />
tako da njihovo neskladno grupiranje<br />
prividno stvara viπe zrenika i oteæava<br />
kompozicijski sklad, Vasari je, igrom<br />
svjetla i sjene, koristeÊi kontrastne<br />
boje, uspio “Ëudo krunice” prikazati<br />
“Ëudnovato”, tj. kao nadnaravni<br />
dogaappleaj, pun æivosti i razdraganih<br />
pokreta. U æelji da bude πto uvjerljiviji,<br />
kao protureformatorski katoliËki borac<br />
za “marijanska prava”, nasuprot reformatorskim<br />
evangelistiËkim osporavanjima<br />
Gospinih zasluga, Vasari je taj<br />
sakralni motiv ritmiËki uklopio u stilsko<br />
razdoblje svoga vremena.<br />
Ante Branko PERI©A<br />
”MARIJA” 12/<strong>2012.</strong> - 297
æivimo u obitelji<br />
Znanje o vjeri,<br />
vjerom o znanju<br />
Na poËetku nove πkolske godine ponovo<br />
su nove knijge u starim torbama i<br />
stare muke u novim razredima. Sjesti u<br />
klupe i ponovo se uhvatiti knjiga<br />
duænost je svih πkolaraca. Neki su predmeti<br />
lakπi, drugi teæi, a tako i knjige.<br />
Sklonost prema gradivu, darovitost,<br />
spretnost i simpatiËnost nastavnika<br />
olakπavajuÊi su Ëimbenici za savladavanje<br />
zadataka. A krilatica „πto se mora<br />
NIJE teπko“, motivira na bezuvjetnost pri<br />
savladavanju zadataka.<br />
OBVEZATNI I IZBORNI PREDMETI<br />
Postoje obvezatni i izborni predmeti.<br />
Kad bi matematika, hrvatski, povijest…<br />
ili koji drugi obvezatni predmet bio na<br />
listi izbornih predmeta, ne znam kako bi<br />
proπao. Znam da je minimum πkolskoga<br />
gradiva potreban za æivot, neovisno o<br />
osobnim simpatijama prema predmetu<br />
ili nastavniku koji ga predaje. Svaki se<br />
predmet moæe savladati, a na nastavniku<br />
i appleaku je da se potrude. Roditelji su<br />
samo suradnici koji mogu malo pogurati<br />
dijete i motivirati ga da bude bolje.<br />
Razred je moguÊe zavrπiti bez nekih<br />
predmeta. Meappleu njima su i neki koji su<br />
vrlo korisni u æivotu, ali po miπljenjima<br />
nekih nisu neophodni. U te spada i<br />
πkolski vjeronauk. Tjelesni odgoj na listi<br />
je obvezatnih predmeta, ali se zbog<br />
zdravstvenih razloga od njega moæe<br />
osloboditi. –aci bi rado birali i nastavnike.<br />
Kao πto nisu izabrali roditelje, nek<br />
298 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
prihvate i nastavnike kao dio neizbjeæne<br />
stvarnosti. Ni nastavnici ne mogu birati<br />
appleake. Uz malo ljubavi i poπtovanja, bit<br />
Êe lakπe disati i raditi.<br />
VJERONAUK - ZNAK OSPORAVAN<br />
Vjeronauk godinama nije bio πkolski<br />
predmet. UËio se u vjeronauËnim dvoranama<br />
i crkvama. Prije 21 godinu postao<br />
je πkolskim predmetom. Radosno<br />
prihvaÊen od jednih i osporavan od drugih.<br />
Je li ijedan izborni predmet na<br />
udaru kao πkolski vjeronauk?! Koliko<br />
obraÊenja i djece i roditelja kroz ovo vrijeme…?<br />
Moæemo biti sretni i Bogu<br />
zahvalni πto se u πkoli zna kad je BoæiÊ<br />
i Uskrs i da imamo boæiÊne i uskrsne<br />
blagdane. Dobro znaju oni koji su na<br />
BoæiÊ sjedili u πkolskim klupama πto im<br />
se pisalo kad ne bi doπli u πkolu na<br />
BoæiÊ. Uskrs je uvijek nedjeljom, ali<br />
Veliki petak i Uskrsni ponedjeljak nisu<br />
bili osloboappleeni od nastave. Danas, kad<br />
naπe krπÊanske blagdane uvaæava πkola i<br />
dræavna vlast, na nama je da ih<br />
obiljeæimo u punini obiteljskog<br />
zajedniπtva.<br />
ŽUPNI VJERONAUK<br />
To πto je vjeronauk postao πkolski predmet<br />
ne znaËi da ne treba iÊi na vjeronauk<br />
u æupi. Dogodilo se da na nj dolazi<br />
vrlo malo djece nakon primljenih sakramenata.<br />
Neki se roditelji sjeÊaju vremena<br />
odrastanja i druæenja kroz vjeronauk<br />
sa svojim æupnicima i kapelanima, kad<br />
su im crkva i vjeronauËna dvorana bili<br />
drugi dom. Kad bi blagdan bio u dan<br />
dogovoren za vjeronauk, djeca bi mjesto<br />
na vjeronauk iπla na sv. misu. Danas je,<br />
na æalost, sve manje djece na blagdanskim<br />
misama.
RODITELJI - PRVI ODGOJITELJI<br />
Roditelji su prvi odgojitelji. Ne treba<br />
oËekivati da Êe netko drugi odgajati njihovu<br />
djecu. To je roditeljski glavni zadatak.<br />
Obitelj je Crkva u malom. Bila je i<br />
ostala osnova druπtva i Crkve koja je<br />
stoljeÊima skrbila o obiteljima.<br />
BuduÊnost je obitelji upitna ako æivotom<br />
ne budemo promicali vrijednosti i ako u<br />
tome roditeljima ne pomognu i druπtvo i<br />
Crkva.<br />
Mi koji raappleamo i odgajamo djecu ne<br />
samo za sebe, s pravom oËekujemo<br />
pomoÊ i potporu izvana. Jesmo li zadovoljni<br />
onim πto dobivamo jednakovrijedno<br />
je pitanju koliko smo zadovoljni i<br />
onim πto dajemo.<br />
ZNANJE O VJERI<br />
©kolski vjeronauk<br />
izborni je<br />
predmet.<br />
Slobodni smo<br />
dijete upisati na<br />
nj ili ne, a kao<br />
roditelji vjernici<br />
duæni smo<br />
odgajati djecu i<br />
odgovarati na<br />
njihova pitanja<br />
o vjeri.<br />
Poznajemo li mi<br />
roditelji toliko<br />
dobro vjeru, da<br />
nam nikakav<br />
vjeronauk ne<br />
treba? Ako<br />
poznajemo ili<br />
pak mislimo da<br />
poznajemo,<br />
dopustimo da<br />
nam netko u<br />
tom i pomogne.<br />
æivimo u obitelji<br />
Neka se naπa djeca druæe i s drugom<br />
djecom i zajedno rastu u vjeri i znanju<br />
o vjeri.<br />
Vjera i znanje o vjeri nije isto. Moæemo<br />
znati mnogo o vjeri i biti loπi vjernici, a<br />
i to je znanje upitno ako je nedjelotvorno.<br />
Moæemo li biti „dobri“ vjernici i ne<br />
znati mnogo o vjeri? Tko je zapravo<br />
dobar vjernik? Onaj koji ljubi Boga i<br />
bliænjega, Ëini dobra djela i drugom zlo<br />
ne nanosi... Ne zahtijeva li ta Ljubav i<br />
spoznaju Onoga koga volimo i osobno<br />
preispitivanje kako volimo?! Sve to<br />
upuÊuje na to da je i veÊe znanje o<br />
vjeri potrebno, pogotovo danas kad<br />
politiËari i znanstvenici gledaju kroz<br />
granje stabla spoznaje. Za razlikovanje<br />
grana od stabla potreban je dar Duha<br />
Svetoga, da nam upravi pogled, misli,<br />
æelje i æivotni smisao.<br />
POŠALJI DUHA SVOJEGA<br />
Marija nije znala da je Isusu biti u kuÊi<br />
Oca svojega. Ni mi roditelji ne znamo<br />
uvijek viπe od svoje djece. Ne bismo li<br />
trebali biti ponizni i u svojim nastojanjima,<br />
kako bismo ih πto bolje usmjerili?!<br />
UvaæavajuÊi njihove osnovne potrebe za<br />
jelom, snom i odijelom, osluπkujmo<br />
titranje djeËje duπe. OsluπkujuÊi njihova<br />
srca, puno Êemo nauËiti i ponoviti πto<br />
smo zaboravili.<br />
Na poËetku πkolske godine u æupama<br />
se zazivalo Duha Svetoga za uspjeπan<br />
poËetak. Djela naπe djece neka<br />
Gospodin prati svojom MiloπÊu, uz<br />
puno ljubavi, strpljivosti, meappleusobnog<br />
razumijevanja i poticanja da budu svjesni<br />
da je i ova πkolska godina joπ jedna<br />
prigoda da se po nama i naπoj djeci<br />
proslavi Gospodin.<br />
Danijela DE MICHELI VITTURI<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 299
Iako je Bog Ëisti Duh, ljudi su ga uvijek<br />
nastojali na svoj naËin predo Ëi ti<br />
jezikom i pojmovima svoga pro stora<br />
i vremena. Bog nema tijela ni obli Ëja,<br />
i ne moæe biti prikazan, ali su likovni<br />
umjetnici izradili svete slike i<br />
kipove, preko kojih nam Bog, na<br />
neki naËin, postaje bliæi i prisutniji<br />
(”Ja sam koji jesam!”), iako je on uvijek<br />
i svagdje nevidljivo prisutan.<br />
”NE PRAVI SEBI UREZANA LIKA...”<br />
Stari zavjet imao je zakon: ”Ne pravi<br />
sebi urezana lika niti kakve slike<br />
onoga πto je gore na nebu, ili dolje<br />
na zemlji, ili u vodama pod zem ljom.<br />
Ne klanjaj im se niti im sluæi” (Izl 20,<br />
4-5). Izrael se morao razlikovati od<br />
okolnih naroda, koji su se hvalili<br />
mnoπtvom svojih boæanstava. Na<br />
mnogo mjesta u Sv. pismu zabranjivano<br />
je klanjanje svemu onome<br />
πto nije Bog, pa tako i izraappleenim<br />
li kovima. Bog je ipak naredio ili<br />
do pu stio da se prave likovi koji bi<br />
simboliËno vodili k spasenju u Utjelovljenoj<br />
RijeËi, poput, npr., mjedene<br />
zmije u pustinji (Br 21, 4-9), kovËega<br />
Saveza i keruba (usp. Izl 25, 10-22).<br />
Nakon πto je stigao u ObeÊanu<br />
ze mlju, narod Boæji naπao se okruæen<br />
poganima, koji su pravili kipove i<br />
njih πtovali. Tako je bio u opasnosti<br />
da se i on za njima povede. Iako je<br />
bio svjestan da Boga ne moæe obuhvatiti<br />
zemaljska kuÊa (1 Kr 8,27),<br />
imao je svoj hram... Proroci su o<br />
Bogu govorili na ljudski naËin. On je<br />
”silni”, onaj ”koji blagoslivlje”, ”kaænjava”...<br />
OËituje se u ”oluji”, ”ognju i<br />
vjetru”... (Izl 20,18) ili u tiπini gdje<br />
popuhuje blagi lahor (Post 3,8).<br />
300 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
Čemu svete<br />
”BIBLIJA SIROMAHA”<br />
VeÊ u poËetku oËetku krπÊani su shvatili<br />
kako se starozavjetna zabrana o<br />
pravljenju nju slika i kipova odnosila na<br />
æidovske e prilike. Nakon πto se Bog u<br />
vremenu u zaodjenuo u ËovjeËje tijelo<br />
i u Isusu usu Kristu æivio meappleu ljudima,<br />
Ëovjek ovjek o Bogu moæe stvoriti<br />
sliku u onoga πto je vidio.<br />
Usprkos tome, prvi krπÊani<br />
radije su u se sluæili znakovima i<br />
simbolima ma da bi postupno i<br />
po sliËnosti osti poËeli upotrebljavati<br />
likove ve iz tadaπnjega<br />
poganskoga koga ikonografskog<br />
kruga, dajuÊi ajuÊi im krπÊansko<br />
znaËenje, e, uvodeÊi izrazito<br />
krπÊansku ku ikonografiju,<br />
koja je veÊ u 5. i 6. st. bila<br />
vrlo razvijena. vijena. BuduÊi da ih je<br />
bilo dosta ta nepismenih i neukih,<br />
nisu u se mogli potpuno<br />
odreÊi likovnih ikovnih prikaza svetopisamskihkih<br />
prizora. Tako veÊ u<br />
kata kombama mbama nalazimo slike i<br />
crteæe kojima ojima su prikazivali otajotajstva krπÊanske Êanske vjere, koje nazivaju<br />
”Biblijom jom siromaha”.<br />
Nakon dobivanja slobode g.<br />
313., slike ke se iz katakomba πire<br />
u nove bazilike. Kipovi su rijetki,<br />
vjerojatno jatno zbog toga πto su<br />
po ganski ki idoli ili kumiri bili redovito<br />
napra vljeni eni n kao kipovi, kipovi pa da meappleu<br />
krπÊane ne bi uπlo pogansko<br />
shvaÊanje. Kako su po gani nestajali,<br />
iπËezla je i ta bojazan. Bez obzira na<br />
to, u Crkvi se u viπe na vrata poja vio<br />
pokuπaj izbacivanja svetih slika i<br />
ki pova. Uslijed kristoloπkih raspri<br />
pojavilo se pitanje, je li moguÊe i<br />
dopuπteno pri kazivati Kristo vu ljud-
slike i kipovi?<br />
sku narav ne vo deÊi raËuna o njegovoj n<br />
dvostrukoj naravi. BuduÊi da se<br />
boæansko ne moæe prikazati<br />
slikom,<br />
svako ljudsko prikazivanje mirisalo m bi<br />
na krivovjerje ili bi u nj vodi vodilo.<br />
SLIKA ILI OSOBA KOJU PRIKAZUJE?<br />
PRI<br />
Svetim slikama poËinje se u 4.<br />
st. iskazivati i posebno posebn<br />
πtovanje. Meappleutim, krπÊanski kr<br />
puk upadao je katkad u prazno-<br />
vjerje. Dræao je kako je j u sve-<br />
tim slikama i kipovim kipovima skrive-<br />
na neka tajnstvena nebeska<br />
sila, pa je crkveno vodstvo<br />
na to brzo reagiralo. reagiral No,<br />
pod utjecajem islam islama i<br />
æidovstva koji nemaju slika, u<br />
8. st. napad na πtovanj πtovanje svetih<br />
slika poprima dramatiË dramatiËne raz-<br />
mjere. Sabor u Hijereji odreappleuje<br />
g. 754. da se uniπte. PolazeÊi Pol od<br />
otajstva Utjelovlje ne Rije RijeËi, pobor-<br />
nici svetih slika opravdavaju opravdav njiho-<br />
vo ËaπÊenje. Spor je rijeπen rijeπe g. 787.<br />
na II. nicejskom saboru teolo πkim<br />
ra razl razlikovanjem z ikovanjem izmeappleu<br />
klanjanja<br />
koje se iskazuje jedino Bogu i<br />
πtovanja koje se moæe iskazivati<br />
i stvorenjima. U tom sm smislu pre-<br />
poruËuju svete slike i kipove k ”jer<br />
πto ËeπÊe vidimo (Spasitelja, (Spasite Gospu<br />
i svece) u svetim slikama, to se<br />
snaænije<br />
u nama budi uspomena na njih njih”. Tako,<br />
tko poπtuje neku sliku, taj zapravo<br />
is kazuje poËast onome koga ta slika<br />
pri k azuje. Njezina vrijednost nije u njoj,<br />
nego u onom πto ona prikazuje. Tako,<br />
dakle, ËaπÊenje nije upravljeno slici ili<br />
kipu kao materiji nego osobi koju predstavljaju.<br />
”Ljepota i izgled slika poticaj<br />
su za moju molitvu. To je blagdan za<br />
moje oËi, kao πto pogled na prirodu<br />
potiËe moj duh da dadem slavu<br />
Bogu”, veli sv. Ivan DamaπËanski<br />
(+749.). I nakon toga bilo je povremenih<br />
trzavica, pa je pitanje svetih<br />
slika konaËno rijeπio nakon gotovo<br />
stoljetne borbe g. 843. sabor u<br />
Carigradu dopuπtajuÊi njihovu izradu<br />
i πtovanje. Slika je zadræala svoju<br />
moÊ i nastavila se razvijati.<br />
SLIKE - POUKA I RAST U VJERI<br />
Krajem srednjeg vijeka protestanti<br />
odbacuju krπÊanske slike i kipove, dok<br />
Tridentski sabor g. 1563. istiËe prikladnost<br />
i korist od njih i njihova πtovanja<br />
te ujedno naglaπava vaænost crkvenog<br />
slikarstva i kiparstva. Bu duÊi da se<br />
ËaπÊenje slika odnosi na osobe koje<br />
one prikazuju, Sabor po tiËe biskupe<br />
neka upuÊuju vjernike kako ih slike i<br />
kipovi pouËavaju i utvrappleuju u vjeri<br />
podsjeÊajuÊi ih na dobroËinstva i darove<br />
koje su od Boga primili oni koje<br />
slike i kipovi predstavljaju, te ih potiËu<br />
da nasljeduju ono πto vide naslikano i<br />
u kipu izraappleeno, kako bi sve viπe ljubili<br />
i poπtivali Boga.<br />
II. vatikanski sabor (1962.-1965.)<br />
po tiËe biskupe neka pripaze na<br />
umjetniËka djela i sasluπaju o njima<br />
savje te struËnjaka. Moli ih neka<br />
pomno paze da se ne otuapplee i rasprπe<br />
bogo πtovni predmeti i ostale<br />
dragocje no sti koje rese Boæje kuÊe<br />
(Sveti sabor, 126). Ujedno opominje<br />
”sve sinove Crkve” neka ”savjesno<br />
vrπe ono πto je u proπlim vremenima<br />
bilo odluËe no o πtovanju slika<br />
Kristovih, bl. Dj e vice i svetaca”<br />
(Svjetlo narodâ, 67).<br />
Petar LUBINA<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 301
azgovarali smo<br />
Marijini<br />
obroci<br />
Isusovu pozivu da poappleu po svem svijetu<br />
i propovijedaju evanappleelje, odazvali su se<br />
brojni misionari i misionarke. Diljem svijeta<br />
toliki i danas pronose Radosnu<br />
vijest, uz velika odricanja, pa i ærtvu<br />
svoga æivota. Uz Misijsku nedjelju o<br />
njima razgovaramo sa s. Jancintom<br />
PetroviÊ, misionarkom u Beninu.<br />
- Otkuda ste Vi, sestro?<br />
- Roappleena sam u Brezovu Polju, u æupi<br />
ÆepËe u Bosni. U 15. godini stupila sam<br />
u Druæbu Marijinih sestara od »udotvorne<br />
medaljice. Radila sam 20 godina kao<br />
medicinska sestra u domu za stare i<br />
nemoÊne, a onda odgajala sestre pripravnice<br />
i osjetila æelju za misijskim<br />
radom. I otiπla sam 18. rujna 2003. u<br />
afriËku dræavu Benin, u selo Malawi.<br />
Ondje su naπe tri kuÊe, voditeljica sam u<br />
jednoj. Uz mene su i dvije sestre iz<br />
Hrvatske kao i devet Beninki.<br />
- Koje je vaπe poslanje?<br />
- Pomaæemo starima, napuπtenoj djeci i<br />
siromaπnim obiteljima lijeËenjem, katehezom<br />
i molitvom, a sada i Marijinim<br />
obrocima.<br />
- Marijini obroci, πto je to?<br />
- Vizija Marijinih obroka je uËiniti da ni<br />
jedno dijete na svijetu ne gladuje. To je<br />
globalni pokret koji uspostavlja projekte<br />
prehrane u najsiromaπnijim zemljama, u<br />
kojima glad i siromaπtvo spreËavaju<br />
obrazovanje. Projekt je zapoËeo g. 2002.<br />
s prehranom 200 djece u Malawiju.<br />
302 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
HraneÊi se besplatnim dnevnim obrokom<br />
u πkolskoj kuhinji, djeca stjeËu i<br />
potrebno obrazovanje koje im moæe<br />
pomoÊi iziÊi iz siromaπtva. Viπe od 500<br />
djece dolazi svakog dana u πkolu jer<br />
dobivaju obrok koji im je jedini toga<br />
dana. Otkad su za nj doËuli, sve viπe<br />
djece πkolske i predπkolske dobi odazivaju<br />
se obrazovanju.<br />
- Tko se brine da to sve funkcionira?<br />
- ZahvaljujuÊi mnogim donatorima i<br />
podupirateljima brinemo se mi sestre i<br />
mjesni dragovoljci. Ja sam zaduæena za<br />
Ëuvanje i raspodjelu financijskih sredstava<br />
potrebnih za rad kuhinje u Osnovnoj<br />
πkoli Hundija u Beninu. ©kolu su otvorili<br />
Marijini obroci Hrvatske. Zahvalni smo<br />
za svaku kunu koju dobijemo, jer vrijednost<br />
dara i odricanja naπih darivatelja<br />
viπe je nego πto oni misle. Tako<br />
spaπavaju æivote i sudjeluju u πirenju<br />
evanappleelja kojim se duπe pridobivaju za<br />
Kraljevstvo Boæje.
- Vaπi prvi dani u misijama…<br />
- Najteæe iskustvo doæivjela sam veÊ<br />
prvih dana. U naruËju sam dræala dijete<br />
koje je umiralo od gladi. I umrlo je. To<br />
me dodatno potaknulo ostati u misijama<br />
i dati sve od sebe kako bih pomogla<br />
gladnu, bolesnu i napaÊenu narodu,<br />
osobito djeci. Ukoliko æele<br />
preæivjeti, roditelji su prisiljeni prodati<br />
svoje kÊeri za udaju s nepoznatim<br />
muπkarcima. Iz tog razloga otvoren je<br />
zavod za djevojËice u kojem ih je naπlo<br />
utoËiπte 60, od 5 do 17 godina.<br />
Roditelji su sretni, jer se tako njihovim<br />
kÊerima omoguÊuje obrazovanje i æivot<br />
u slobodi, a oni su liπeni teπka Ëina,<br />
prodaje djeteta zbog siromaπtva.<br />
- ©to je s djecom bez roditelja?<br />
- Otvaramo sve viπe sirotiπta za takvu<br />
djecu. U jednoj kuÊi trenutaËno ih je<br />
smjeπteno 26.<br />
- A πto je s odraslima?<br />
- Katehezama ih pokuπavamo pouËiti<br />
planiranju obitelji i izbjegavanju razliËitih<br />
praznovjerja.<br />
- Vi ih i lijeËite?<br />
- Da. Gotovo smo sve i medicinske<br />
sestre, pa ih i lijeËimo koliko znamo,<br />
pod afriËkim stablima, sluπajuÊi o njihovim<br />
zdravstvenim tegobama. Teπko<br />
se dolazi do lijekova, ali snalazimo se<br />
koliko je moguÊe.<br />
- A pronoπenje Radosne vijesti?<br />
- To je naπa prvotna zadaÊa. Uz molitvu<br />
je sve lakπe. Ovdje ima mnoπtvo<br />
vjera, pa je puno nekrπtenih. No, svi<br />
zajedno s nama mole, idu na vjeronauk,<br />
ali tek kada postanu punoljetni<br />
odluËuju hoÊe li biti krπÊani katolici,<br />
pripadnici neke druge sekte ili Êe ostati<br />
pogani. U neimaπtini, poradi kakva<br />
dobitka Ëesto prelaze iz sekte u sektu.<br />
razgovarali smo<br />
Problem je πto oskudijevamo sa<br />
sveÊenicima. Njihova je prisutnost vrlo<br />
rijetka.<br />
- Vaπa druæba nosi Marijino ime.<br />
- Da. Marija je naπ uzor predanja<br />
Bogu i Ëovjeku, naπa savjetnica i uËiteljica.<br />
Naπa je zaπtitnica i pomoÊnica u<br />
πirenju evanappleelja.<br />
- Kako u Beninu πtuju Mariju?<br />
- Na razliËite naËine. Okupljaju se oko<br />
njezina kipa. Rado nose Gospinu<br />
medaljicu i sliËicu, mole njezin zagovor<br />
i pomoÊ u potrebi, za zdravlje, za<br />
obraÊenje u obitelji... Æene mole za<br />
plodnost i za svoje muæeve, osobito da<br />
se ostave alkohola, koji je veliko zlo za<br />
njih same i za Ëitavu obitelj.<br />
- A jesu li joj zahvalni?<br />
- Gospi rado iskazuju zahvalnost za<br />
usliπanje. Nose joj darove prema svojim<br />
moguÊnostima, daju za sv. mise, pale<br />
svijeÊe... Supruge i majke kao posebnu<br />
gestu zahvalnosti donose platno Gospi<br />
za haljinu. One æele da Gospa, kao i<br />
one, ima haljinu. To im Ëini osobitu<br />
Ëast. Zato s ljubavlju odabiru platno za<br />
Marijinu haljinu.<br />
- Mole li krunicu?<br />
- Mole. Osobito u svibnju i <strong>listopad</strong>u.<br />
Svaka desetica moli se na drugom jeziku,<br />
pa i na hrvatskom. Pjevamo i litanije.<br />
Na kraju svibnja imamo procesiju<br />
s Gospinim kipom kroz cijelo selo.<br />
Tomu se naroËito raduju i s ushitom<br />
pjevaju i pleπu.<br />
- Zbog mijeπanih vjera, ima li izgreda?<br />
- Nema. Sve proapplee u miru. Mi nikoga<br />
ne diramo i ne izazivamo. Vjerujemo<br />
da Gospa blagoslivlja i πtiti cijelo selo i<br />
svako ljudsko biÊe, jer je ona Majka<br />
cijeloga svijeta i svakog Ëovjeka.<br />
Nedjeljka ANDRIΔ-NOVINC<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 303
moja djeca i ja<br />
Božji je<br />
to dar<br />
RuËak je bio u njihovim dvorima.<br />
Uzvanika môre. Svi smo se potrudili<br />
uveliËati proslavu, poËevπi od darova do<br />
odijela. Izuzetna Ëast bila je biti pozvan,<br />
pa smo se svi æeljeli predstaviti u najboljem<br />
svjetlu, pokazati kako nam je ondje<br />
mjesto, kako onamo pripadamo. Jer, ne<br />
slavi svaki dan najbogatija i najuglenija<br />
obitelj u mjestu.<br />
- Kad su se æenili, nije bilo slavlja! -<br />
kazala je domaÊinova majka.<br />
- Nije ga ni moglo biti, jer mu je prvi<br />
brak bio sklopljen u crkvi! - πapnuo je<br />
moj pogani jezik.<br />
Mati je nastavila:<br />
- Æeljeli smo to proslaviti kad se mali<br />
Stipe rodio, ali nam je tada djed Stipe<br />
umro, pa je i krπtenje proπlo bez slavlja.<br />
- O, Bog mu se duπi smilovao! Stari djed<br />
Stipe bio je dobar i poπten Ëovjek! -<br />
morala sam priznati.<br />
Majka je nastavila:<br />
- Zato slavimo sada i vjenËanje moga<br />
sina Stipe, i roappleenje maloga Stipe i prvu<br />
svetu PriËest maloga Stipe! Sve u jednom!<br />
Neka se zna da ova obitelj slavi,<br />
da ne πkrtari.<br />
- O svemu moæe govoriti, osim o<br />
πkrtarenju. Ako su se æeljeli pokazati,<br />
uspjeli su! - πapÊem Romeu za vratom!<br />
- Ostavi me, æeno, na miru! Jedi i pazi<br />
πto govoriπ!<br />
©to moæe dobra æena doli posluπati?!<br />
Gotovo da viπe nisam usta otvorila.<br />
Na kraju dana i slavlja prije samog pola-<br />
304 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
ska kuÊi, opraπtali smo se od domaÊina<br />
hvaleÊi u glas slavlje koje su priredili.<br />
Dok sam stiskala ruku malom Stipi,<br />
naπemu slavljeniku, ne znam zaπto, ali<br />
mi je pred oËi iskoËila njegova slika u<br />
ministrantskom odijelu. Rekla sam bez<br />
ikakve primisli:<br />
- HoÊeπ li nastaviti s vjeronaukom pa<br />
ministrirati u naπoj crkvi!?<br />
- HoÊe! Da mi ga sveÊenici zlostavljaju! -<br />
Ëuo se odgovor njegova oca koji je stajao<br />
iza mojih leapplea!<br />
Na trenutak sam ostala bez daha, a<br />
onda je grunulo iz mene:<br />
- Ne bojiπ se da ga tvoji prijtelji i tajkuni<br />
zavedu s pravog puta?!<br />
Nastala je mrtva tiπina. Usta otvorenih<br />
buljili su pravo u mene. Ja sama, a njih<br />
toliko. Sude li mi? Ili su na mojoj strani?<br />
Tà svi znaju kako je Veliki Stipe od siromaha<br />
doπao do svega ovoga. Postoji<br />
samo jedna jedina budala, koja se usudila<br />
to izreÊi! Ja, ja i opet ja!<br />
- Pazi πto govoriπ! - rekao bi Romeo, ali<br />
njega sada nema. A ja sam rekla to πto<br />
sam rekla. ©to bi stari ljudi kazali:<br />
Lupnula i ostala æiva! Boæe, jesam li<br />
uistinu æiva! Ili ovo moæda sanjam!<br />
- Ja ti samo mogu posvjedoËiti da je<br />
meni u odgoju i podizanju moje Ëetvero<br />
djece, naravno, uz moje zalaganje,<br />
najviπe pomogla Crkva. Konkretni i<br />
nesebiËni dragi ljudi, sveÊenici i Ëasne<br />
sestre. Ti dobri i plemeniti ljudi pratili<br />
su moju djecu od roappleenja sve do braka.<br />
I dandanas, ako bih ikome mogao<br />
povjeriti svoju djecu i savjetovati im<br />
kome da se obrate, bilo bi: Idi u crkvu i<br />
pitaj prvog sveÊenika na kojega naiappleeπ!<br />
Ne boj se, neÊe te oni navuÊi na zlo! -<br />
snaæan glas moga muæa razbio je tiπinu i<br />
prisiljavao me da stojim poput kipa.
- Moje iskreno miπljenje i moje iskustvo<br />
govore mi da je gotovo nemoguÊe<br />
odgojiti dobra i Ëestita Ëovjeka bez izgaranja<br />
roditelja i pomoÊi Crkve. Ne zavaravajmo<br />
se, ne moæe roditelj sve,<br />
potrebna je Crkva, Isus Krist, Duh Sveti,<br />
Majka Boæja.<br />
Zaboravljamo koliko su naπi stari molili,<br />
podizali crkve, vrπili zavjete i pokoru.<br />
Ne sjeÊamo se tko nam je Domovinski<br />
rat iznio - naravno, branitelji, ali uz<br />
Boæju pomoÊ, uz Gospin zagovor. Zar<br />
Ëitava Hrvatska nije molila?! I, dragi moj<br />
Stipe, budi ponosan ako tvoj sin nastavi<br />
iÊi u crkvu i postane ministrant, budi<br />
vrlo, vrlo ponosan! - zavrπio je moj muæ<br />
grleÊi naπega domaÊina Velikoga Stipu.<br />
Val topline preokrenuo je do malo prije<br />
skamenjena lica u osmijeh. Ruke su mi<br />
oteπËale, srce se uzlupalo. Bila sam<br />
silno ponosna na moga Romea. On i<br />
Veliki Stipe oËito su imali o Ëemu razgovarati,<br />
jer su sjeli jedan do drugoga,<br />
nalili Ëaπe i nazdravili. Ne znam Ëemu,<br />
ali mislim da je bilo na dobro, tim viπe<br />
πto su mi se pridruæile Stipina majka i<br />
baka te me pozvale da navratim kad<br />
budem imala vremena.<br />
Kod kuÊe sam zahvaljivala Gospi πto me<br />
spasila od sramote. Sjetila sam se njezinih<br />
rijeËi u Kani Galilejskoj<br />
posluæiteljima na svadbi: ”©to god vam<br />
rekne, uËinite!” Otvorila sam Sveto<br />
pismo i proËitala da i Romeo Ëuje: ”Ta<br />
miloπÊu ste spaπeni po vjeri! I to ne po<br />
sebi! Boæji je to dar! Ne po djelima da se<br />
ne bi tko hvastao. Njegovo smo djelo,<br />
stvoreni u Kristu Isusu za dobra djela,<br />
koja Bog unaprijed pripravi da u njima<br />
æivimo” (Ef 2, 8-10).<br />
- ProËitaj to joπ jednom! - doπlo je iz<br />
Romeovih usta prije nego je zaspao.<br />
R. T.<br />
moja djeca i ja
likovi<br />
Zaboravljeni<br />
hrvatski<br />
misionar<br />
U gotovo tisuÊljeÊe i pol neprekinuta<br />
postojanja NereæiπÊa na BraËu, inaËe<br />
povijesne otoËne prijestolnice, jedan<br />
od njihovih najuËenijih æitelja nesumnjivo<br />
je trostruki rimski doktor don<br />
Frane Fabris, roappleen u NereæiπÊima 3,<br />
kolovoza 1851. Don Franin otac Josip<br />
kovaË je iz Zadra, a majka Damjana<br />
HaraπiÊ tkalja iz NereæiπÊa. Od stotine<br />
sveÊenika, koliko su ih NereæiπÊa iznjedrila<br />
od g. 1400. do danas, rod don<br />
Franine majke dao je Ëak osmoricu<br />
sveÊenika HaraπiÊa.<br />
SVJETSKI PUTNIK<br />
Prvi piπËev susret sa spomenom don<br />
Frane Fabrisa bio je u brojnim rukopisnim<br />
svescima zapaæanja, dijelom<br />
voappleenih na latinskom jeziku,<br />
nereæiπkog æupnika, rodom iz Milne na<br />
BraËu, don Ivana BabaroviÊa (1896.-<br />
1980.). U njegovu zapisu o don Frani<br />
od 17. svibnja 1958. nalazimo i ovo:<br />
”Imao je deset godina kad mu je umrla<br />
majka. Brat mu se Diodato (=Boæidar)<br />
oæenio u Milni, gdje mu je umro i otac<br />
Josip. Don Frane je Ëesto dolazio u<br />
Milnu kod brata Diodata, povratnika<br />
iz Chicaga, koji je u Milni imao kuÊu s<br />
trgovinom. Za nas je djecu don Frane<br />
izgledao poput kakva straπila, kad je<br />
kao sveÊenik nosio bradu. Govorilo se<br />
po Milni da je propjeπaËio od Rima do<br />
306 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
Jeruzalema, da je misionario po svijetu,<br />
primjerice u Meksiku, da je propovijedao<br />
u Parizu, da kao misionar poznaje<br />
mnoge jezike. Uza sav taj idealizam<br />
bilo je kod njega i praktiËnosti. Imao je<br />
dionice æeljeznica u SAD koje je dobro<br />
unovËio, kupio palaËu u Rimu i ondje<br />
proboravio zadnje godine æivota.<br />
Nakon smrti kuÊu je ostavio djeci brata<br />
Diodata i ostale trojice braÊe u<br />
Meksiku, koji su kuÊu prodali i novac<br />
meappleusobno razdijelili. Kad se udomio<br />
u svojoj palaËi u Rimu, vrlo je rijetko<br />
zalazio u Milnu. Diodatov sin mi je<br />
pripovijedao da je don Frane silno volio<br />
Rim i od njega se nije rastajao. O don<br />
Frani nitko nije niπta napisao.”<br />
TROSTRUKI DOKTOR<br />
Upravo navadena BabareviÊeva tvrdnja<br />
prestala je vrijediti g. 2001., kad je don<br />
Slavko KovaËiÊ, koliko mi je poznato,<br />
prvi pisao o don Frani u zborniku o<br />
Papinskom hrvatskom zavodu sv.<br />
Jeonima u Rimu. Kao sveÊenik meksiËke<br />
biskupije Puebla de los Angelos,<br />
don Frane je u studenome g. 1882.<br />
zapoËeo svoj rimski doktorski studij,<br />
smjeπten u Latinsko-ameriËkom zavodu.<br />
U zavodu pak sv. Jeronima proveo<br />
je dvije akademske godine (1889.-<br />
1891.), kad je postigao doktorat iz<br />
crkvenog i graappleanskog prava na pravnom<br />
fakultetu Rimskoga sjemeniπta u<br />
Sv. Apolinaru. Prije dolaska u hrvatski<br />
zavod poloæio je doktorate iz mudroslovlja<br />
i bogoslovlja na odgovarajuÊim<br />
fakultetima uËiliπta sv. Tome<br />
Akvinskoga. Tijekom studija postao je<br />
Ëlanom sveÊenstva Zadarske nadbiskupije.<br />
Iz molbe za primanje u zavod sv.<br />
Jeronima doznajemo za sve neprilike
Nereæiπka æupna crkva Gospe Karmelske<br />
u kojoj je krπten don Frane Fabris<br />
koje je u vrijeme svoga πkolovanja<br />
morao prebroditi da bi postao sveÊenik<br />
i potom nastavio viπi studij. Meappleu ostalim,<br />
navodi da je prespavao pod<br />
vedrim nebom preko 700 noÊi, ponekad<br />
i usred zime, dnevno pjeπaËio po<br />
viπe od 22 kilometra te bio prisiljen<br />
raditi kao kovaË, strojar, liËilac, zidar,<br />
ciglar, mornar, ribar i sl.<br />
RIMSKI GRAĐANIN<br />
Tri i pol desetljeÊa nakon πto je ovjenËan<br />
treÊim doktoratom don Frane se<br />
doæivotno nastanio u Rimu.<br />
Posredovanjem nadb. Nikole EteroviÊa,<br />
generalnog tajnika Biskupske sinode u<br />
Rimu, Rimski vikarijat priopÊio je<br />
likovi<br />
25. sijeËnja <strong>2012.</strong> podatke o don<br />
Franinu boravku u VjeËnome Gradu.<br />
U uredovanju Vikarijata don Frane je<br />
nazoËan od g. 1926., kad se doselio u<br />
Rim (Via Piè di Marmo, 18) do 1935.<br />
godine. Otada se njegovo ime viπe ne<br />
nalazi meappleu sveÊenicima nastanjenima<br />
u VjeËnome Gradu. Biskupijski vjesnici<br />
u razdoblju od g. 1927. do g. 1935. ne<br />
biljeæe don Franinu smrt u Rimu.<br />
Povijesni arhiv Vikarijata posjeduje o<br />
don Frani podatak da je g. 1912. uzorno<br />
obnaπao æupniËku sluæbu u crkvi<br />
Naπe Gospe od Pobjede u Newarku<br />
(New Jersey, SAD). Odande je izmeappleu<br />
g. 1914. i g. 1916. otputovao u Europu<br />
(Austrija i NjemaËka). Rimski graappleanski<br />
matiËni ured u raËunalnom sustavu<br />
nema unesene podatke prije II. svjetskog<br />
rata, da bi se ondje moglo doznati<br />
mjesto i nadnevak don Franine smrti<br />
nakon 1935. godine. Pouzdano se pak<br />
zna da nije umro u Zadru i drugdje u<br />
Hrvatskoj, gdje su veÊ umreæeni<br />
matiËni podaci iz vremena izmeappleu<br />
dvaju svjetskih ratova.<br />
Ne gubeÊi nadu da Êe se s vremenom<br />
razjasniti nejasnoÊe gdje je i kada don<br />
Frane umro, izlaganje o tome visoko<br />
izobraæenu sveÊeniku koji je duboko<br />
usvojio AkvinËevu misao da je<br />
”Ëovjekova sreÊa u znanju i savrπenstvu<br />
uma”, zakljuËujemo BabaroviÊevim<br />
rijeËima kojima je i zapoËet ovaj prikaz:<br />
”Ovih nekoliko redaka posvetio<br />
sam ovome neobiËnom liku, nepoznatom<br />
svjetskom misionaru iz NereæiπÊa,<br />
koji je kao siroËe zaπao iz svoga rodnog<br />
mjesta u πiroki svijet, stekao dobar imetak<br />
i ostavio kosti u Rimu, a da se gotovo<br />
nije ni znalo da je roappleen na BraËu i<br />
to u NereæiπÊima.”<br />
Josip FRANULIΔ<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 307
prigode<br />
Hrvatski<br />
posaborski<br />
plodovi<br />
U Rimu je od 4. do 9.<br />
rujna odræan 23.<br />
meappleunarodni<br />
marioloπko-marijanski<br />
kongres, koji je raspravljao<br />
na temu Mariologija<br />
od II. vatikanskog sabora:<br />
prihvat, prosudba i<br />
perspektive. Na njemu je,<br />
meappleu 16 skupina, sudjelovala<br />
i hrvatska jeziËna sekcija koju<br />
je predvodio dopredsjednik<br />
Hrvatskoga marioloπkog instituta<br />
KatoliËkoga bogoslovnog fakulteta<br />
SveuËiliπta u Zagrebu fra Ivan KarliÊ s<br />
tajnikom Tomislavom FiliÊem. Bio je<br />
to 10. nastup hrvatske jeziËne sekcije<br />
na takvu meappleunarodnom kongresu od<br />
osnutka Instituta, a njezini Ëlanovi bili<br />
su ovog puta udomljeni dijelom kod<br />
sestara bl. Marije Propetoga PetkoviÊ i<br />
kod franjevaca na Antonianumu.<br />
TEOLOŠKA DOMIŠLJANJA<br />
U radu hrvatske skupine ovog puta<br />
sudjelovalo je 12 Ëlanova, a radila je u<br />
dvorani na prvom katu Antonianuma.<br />
Prvog popodneva, 5. rujna, radom je<br />
ravnao dopredsjednik HMI fra I. KarliÊ,<br />
a odræana su Ëetiri predavanja. Prvo<br />
predavanje, koje su zajedno napisali I.<br />
KarliÊ i s. Marija Pehar, pod naslovom<br />
„Izvrstan i jedinstven primjer i djevice i<br />
308 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
majke“ (LG, 63), teoloπka interpretacija<br />
i ekumenske perspektive, prikazala je s.<br />
M. Pehar, a nakon nje o tome kako je<br />
doæivio II. vatikanski sabor izbliza, osobito<br />
sluπajuÊi rasprave o pitanjima<br />
mariologije i marijanske poboænosti,<br />
predavanje je imao Adalbert RebiÊ.<br />
Posebno je bilo zanimljivo sluπati o<br />
radu fra Karla BaliÊa, koji je pripravljao<br />
tekst koji je uπao u saborsku uredbu o<br />
Crkvi kao njezino VIII. poglavlje, i putu<br />
koji je sve taj tekst proπao dok je doπlo<br />
do njegove konaËne redakcije, kojega<br />
se prva verzija mogla vidjeti u rukopsu<br />
izloæena u predvorju kongresne dvorane<br />
na Antonianumu.<br />
Nakon predaha uslijedilo je predavanje<br />
o krizi mariologije nakon II. vatikanskog<br />
sabora koje je odræao fra Josip<br />
©imiÊ, a zatim o Mariji - slici prisutnosti<br />
Duha Svetoga s. Nele Gaπpar, koja<br />
se posebno oslanjala na prouke hrvatskih<br />
bibliËara.
OD BOGOSLOVLJA DO ŽIVOTA<br />
Drugog popodneva, 6. rujna, radom je<br />
ravnao fr. Marijan Biπkup, a nastupilo<br />
je Ëetvero predavaËa. ZajedniËko predavanje<br />
mons. Vlade KoπiÊa i Andree<br />
FiliÊ pod naslovom MajËinstvo Marije i<br />
Crkve u svjetlu civilizacije ljubavi prikazala<br />
je A. FiliÊ. Bilo je zanimljivo<br />
sluπati o istim mislima Tomislava Janka<br />
©agi BuniÊa i kardinala Franje ©epera<br />
koje su se mogle Ëitati u ©agi<br />
BuniÊevim knjigama propovijedi Veliki<br />
Znak (Zagreb, 1952.) i Golubica mira<br />
(Zagreb, 1956.) objavljenima veÊ prije<br />
Sabora i Ëuti kao interventi u saborskoj<br />
dvorani meappleu ocima. Fra Bruno<br />
Pezo prikazao je zatim Marijin lik u<br />
spisima splitsko-makarskog nadbiskupa<br />
Frane FraniÊa, meappleu kojima su i<br />
saborski interventi.<br />
Nakon predaha fra Gabrijel JuriπiÊ ocrtao<br />
je u svom predavanju fra Jerolima<br />
©etku kao apostola πtovanja bl. Djevice<br />
Marije, istiËuÊi pojedinosti kojima je<br />
doprinio hrvatskoj kulturi i marijanskoj<br />
poboænosti pisanom rijeËju te u njima<br />
ostavio neizbrisiv trag. Nezaobilazan je<br />
njegov prinos hrvatskoj kulturi<br />
Hrvatska krπÊanska terminologija, πto<br />
su zapravo hrvatska krπÊanska nazivlja,<br />
πto ima malo koji narod. S. Martina Ana<br />
BegiÊ iznijela je rezultate zajedniËkog<br />
istraæivanja s fr. M. Biπkupom o marijanskim<br />
propovijedima dominikanca o.<br />
Zlatana PlenkoviÊa. PraktiËan pastoralni<br />
radnik znao je pred puk iznositi<br />
marijansko otajstvo kratko i jezgrovito,<br />
a u njemu prdloæiti ono najvaænije.<br />
KOLIKO SMO PRIHVATILI<br />
TreÊeg popodneva, 7 rujna, radom su<br />
ravnali do predaha fra Petar Lubina, a<br />
nakon predaha fra Bruno Pezo.<br />
prigode<br />
I treÊeg dana odræana su Ëetiri predavanja.<br />
Kako su se redala, od bogoslovske<br />
misli bila su sve viπe usmjerena<br />
prema æivotnoj praksi. Prvi je govorio<br />
o marijanskim homilijama objavljenima<br />
u Sluæbi rijeËi od g. 1992. do 2011.<br />
T. FiliÊ. Zamijetio je da su za neke<br />
marijanske blagdane svi homiletski<br />
materijali obojeni marijanski, a u nekima<br />
gotovo nijedan, jer su se oni koji<br />
su ih pripravljali dræali vremena i tjeskoba<br />
kroz koje smo prolazili. FiliÊ je<br />
zatim proËitao i predavanje mons. Mate<br />
ZovkiÊa u kojem je istraæio liturgijsko<br />
πtovanje Marije Majke Crkve u Bosni i<br />
Hercegovini nakon II. vatikanskog<br />
sabora, zaustavljajuÊi se posebno na<br />
dvjema crkvama posveÊenim tim naslovima<br />
- mostarska katedrala i æupna<br />
crkva u Garevcu.<br />
Nakon predaha fra Petar Lubina govorio<br />
je o hrvatskim marijanskim svetiπtima<br />
u posaborskoj obnovi - o prihvatu i<br />
prilagodbi saborskih i posaborskih<br />
smjernica na primjeru sinjskoga<br />
svetiπta u Ëemu se zapravo zrcali viπemanje<br />
svako hrvatsko Gospino svetiπte.<br />
Uz reproduciranje nekih uzoraka,<br />
nakon njega s. Katarina Koprek<br />
pokuπala je ocrtati Marijin lik u hrvatskim<br />
duhovnim πansonama koje su<br />
izvedene u 9 proteklih godina na<br />
Marijafestu u Molva ma, iznoseÊi problematiku<br />
vezanu uz njih i perspektive<br />
takvih pjesama. To je izazvalo i burnu<br />
raspravu oko pjesama koje se Ëuju po<br />
hrvatskim crkvama.<br />
Nakon πto predavaËi srede svoje dojmove<br />
i upotpune predavanja, ona Êe<br />
biti pripremljena za tisak i objavljena u<br />
zasebnu zborniku.<br />
Kamenko JOLIΔ<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 309
zrnca gospine krunice<br />
Širiti svjetlo<br />
Riječi istine<br />
Ove godine Svjetski misijski dan slavimo<br />
o 50. obljetnici dekreta o misijskom<br />
poslanju Crkve, o otvorenju Godine vjere<br />
i Biskupske sinode o novoj evangelizaciji.<br />
RijeËi iz prigodne Poruke pape<br />
Benedikta XVI. mogu posluæiti kao kratki<br />
uvodi u pojedina otajstva krunice, da<br />
bismo molili da sve to pridonose da se<br />
ponovno potvrdi spremnost Crkve s<br />
veÊom hrabroπÊu i æarom zauzeti se oko<br />
misija da poruka evanappleelja dopre i do<br />
najudaljenijih krajeva svijeta.<br />
1. NAVJEŠTENJE MARIJI<br />
Anappleeo uapplee k njoj i reËe: ”Zdravo, milosti<br />
puna! Gospodin s tobom!” Na tu se rijeË<br />
ona smete i stade razmiπljati kakav bi to<br />
bio pozdrav.<br />
(Lk 1, 28-29)<br />
“Ne moæemo ostati mirni promatrajuÊi<br />
milijune svoje braÊe i sestara koji su<br />
takoappleer otkupljeni Kristovom krvlju, koji<br />
æive ne znajuÊi za Boæju ljuba”, govorio<br />
je Ivan Pavao II. Krist “danas kao i<br />
nekoÊ - πalje nas po putovima svijeta da<br />
navijeπtamo njegovo evanappleelje svim<br />
narodima na zemlji” (Porta fidei, 7). To<br />
navijeπtanje “nije neπto neobvezatno: po<br />
naredbi Gospodina Isusa to je Crkvi<br />
duænost da bi ljudi mogli vjerovati i da<br />
bi se spasili” (Pavao VI.).<br />
Dok razmatramo o Anappleelovu navjeπtaju,<br />
molimo da se Crkva vrati apostolskom<br />
poletu πto je resio prve krπÊanske zajednice<br />
koje su bile kadre, navijeπtanjem i<br />
310 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
svjedoËenjem, πiriti evanappleelje u Ëitavu<br />
tada poznatu svijetu.<br />
OËenaπ, 10 Zdravomarija i Slavaocu...<br />
2. POHOĐENJE ELIZABETI<br />
Tih dana usta Marija i pohiti u Gorje,<br />
u grad Judin. Uapplee u Zaharijinu kuÊu i<br />
po zdravi Elizabetu. »im Elizabeta zaËu<br />
Marijin pozdrav, zaigra joj Ëedo u<br />
utrobi.<br />
(Lk 1, 39-41)<br />
Vjera u Boga, u naumu ljubavi πto ga je<br />
Krist ostvario, prije svega je dar i otajstvo<br />
koje treba prihvatiti u srcu i æivotu<br />
i za kojeg treba uvijek zahvaljivati<br />
Gospodinu. Ali vjera je dar koji nam je<br />
dan zato da ga dijelimo s drugima; to<br />
je talent kojeg smo primili zato da<br />
moæe donijeti ploda; to je svjetlo koje<br />
ne smije ostati skriveno, veÊ mora svijetliti<br />
Ëitavoj kuÊi.<br />
Dok razmatramo o Marijinu pohoappleenju<br />
Elizabeti, molimo da shvatimo da je<br />
vjera najvaæniji dar koji nam je dan u<br />
æivotu i koji ne smijemo zadræati samo<br />
za sebe.<br />
OËenaπ, 10 Zdravomarija i Slavaocu...<br />
3. ISUSOVO ROĐENJE<br />
I dok su bili ondje, navrπilo joj se vrijeme<br />
da rodi. I porodi sina svoga,<br />
prvoroappleenca, povi ga i poloæi u jasle jer<br />
za njih nije bilo mjesta u svratiπtu.<br />
(Lk 2, 6-7)<br />
“Jao meni ako evanappleelja ne navjeπÊujem”,<br />
govorio je Pavao (1 Kor 9, 16). Te<br />
rijeËi odzvanjaju za svakog krπÊanina i<br />
za svaku krπÊansku zajednicu na svim<br />
kontinentima. Mnogi sveÊenici, redovnici<br />
i redovnice, iz svih krajeva svijeta,
ojni laici pa Ëak i cije le obitelji<br />
napuπtaju svoje zemlje, svoje mjesne<br />
zajednice i odlaze u ostale Crk ve da<br />
svjedoËe i navijeπtaju Kristovo i me, u<br />
kojem ËovjeËanstvo nalazi spasenje.<br />
Dok razmiπljamo o Isusovu roappleenju,<br />
molimo da bi svaki Ëovjek mogao, prvi<br />
put ili pak ponovno, Ëuti navjeπtaj koji<br />
ozdravlja i pristupiti sakramentima, izvoru<br />
pravoga æivota.<br />
OËenaπ, 10 Zdravomarija i Slavaocu...<br />
4. PRIKAZANJE ISUSA U HRAMU<br />
Ta vidjeπe oËi moje spasenje tvoje, koje si<br />
pripravio pred licem svih naroda: svjetlost<br />
na prosvjetljenje narodâ, slavu puka<br />
svoga izraelskoga.<br />
(Lk 2, 30-32)<br />
Susret s Kristom kao æivom osobom<br />
koja gasi æeapple srca mora dovesti do<br />
æelje da s drugima podijelimo radost te<br />
prisutnosti i da im pomognemo upoznati<br />
Krista da bi i oni sami iskusili tu<br />
radost. Treba s obnovljenim<br />
oduπevljenjem πiriti vjeru da bismo pro-<br />
zrnca gospine krunice<br />
micali novu evangelizaciju zajednica i<br />
zemalja najstarije krπÊanske tradicije,<br />
koji gube vezu s Bogom, tako da<br />
ponovno otkriju radost vjerovanja.<br />
Dok razmatramo o prikazanju Isusa u<br />
Hramu, molimo, da ostanemo uvijek<br />
svjesni da smo u isti mah i oni kojima je<br />
evanappleelje namijenjeno i oni koji su<br />
pozvani evanappleelje πiriti.<br />
OËenaπ, 10 Zdravomarija i Slavaocu...<br />
5. NAŠAŠĆE ISUSA U HRAMU<br />
Nakon tri dana naappleoπe ga u Hramu gdje<br />
sjedi posred uËiteljâ, sluπa ih i pita. Svi<br />
koji ga sluπahu bijahu zaneseni<br />
razumnoπÊu i odgovorima njegovim.<br />
(Lk 46-47)<br />
Kristova je poruka trajno aktualna, utkana<br />
je u samo srediπte povijesti i kadra je<br />
odgovoriti na najdublje nemire svakoga<br />
Ëovjeka. Zbog toga Crkva, u svim svojim<br />
sastavnicama, mora biti svjesna da<br />
“beskrajni obzori crkvenog poslanja i<br />
zamrπenost sadaπnje situacije danas traæe<br />
obnovljene naËine da bi mogli<br />
priopÊavati uËinkovito RijeË Boæju”<br />
(Verbum Domini, 97).<br />
Dok razmatramo o naπaπÊu Isusa u<br />
Hramu, molimo za novo prianjanje<br />
osoba i zajednica vjerom uz Evanappleelje,<br />
u vrijeme velikih promjena kao πto je<br />
ova kroz koju prolazimo.<br />
OËenaπ, 10 Zdravomarija i Slavaocu...<br />
MOLITVA<br />
Prati, Gospodine, svoje misionare u krajevima<br />
koje treba evangelizirati, stavi im<br />
prave rijeËi u usta, daj da njihov trud<br />
urodi plodom. (bl. J. H. Newman)<br />
KAJO<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 311
na izvorima duhovne obnove<br />
Odahnimo<br />
pod Majčinim<br />
okriljem<br />
Ne moæemo mimoiÊi mjesec <strong>listopad</strong> a<br />
da ne progovorimo o Mariji i njezinu<br />
Ëudesnom daru ruæariju, koji nam ona<br />
pruæa kao ljestve spasenja i uzlaska k<br />
vjeËnoj Ljepoti. To je potvrdila kod svojih<br />
ukazanja u Lurdu i u Fatimi. Nosila<br />
je oko ruku krunicu. Zato je se<br />
Bernardica nije bojala. Znala je da je s<br />
Boæje strane i da æeli dobro. I molila je<br />
skupa s njom. Jednako tako i u Fatimi,<br />
gdje su se zbivala mnoga Ëudesa. A<br />
Marija je traæila molitvu i pokoru za<br />
obraÊenje greπnika, za povratak Bogu<br />
svijeta, kojemu je prijetila opasnost<br />
zbog uvreda nanesenih Stvoritelju kojega<br />
veÊina ljudi neÊe da priznaju svojim<br />
PoËelom i da ovise o njegovim zakonima<br />
i zapovijedima ljubavi, koje smatraju<br />
zaprekom svojoj slobodi.<br />
Lucija je traæila znak da bi mogla vjerovati<br />
da su to uistinu boæanske objave,<br />
da je Prikaza uistinu Majka Boæja. I<br />
Marija joj je obeÊala veliko Ëudo, koje se<br />
zbilo 13. <strong>listopad</strong>a 1917., kad je ukazanju<br />
bilo nazoËno oko 70 tisuÊa vjernika.<br />
Igra sa suncem bila je Ëude sna. Ono se<br />
odjednom otrgnulo i bliæilo k zemlji da<br />
je satre. Ljudi su u tjeskobi zazivali<br />
Boæje i Marijino milosrapplee. Iako je padala<br />
kiπa, nitko se nije stopio. Sunce se zaustavilo.<br />
Svima bijaπe jasno da ta izvanredna<br />
pojava nije naravna nego znak<br />
Svesilnoga i traæenje da se ljudi obrate<br />
svome Bogu.<br />
312 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
Pape su uoËili kolike milosti proistjeËu<br />
od moljenja krunice, pa su je preporuËivali,<br />
obdarivπi je mnogim oprostima.<br />
Pobjeda krπÊanske vojske kraj Lepanta<br />
g. 1571. pripisuje se molitvi krunice.<br />
Tada je papa Grgur XIII. odredio da se<br />
prve <strong>listopad</strong>ske nedjelje slavi svetkovina<br />
Kraljice sv. Krunice, a papa Leon<br />
XIII. da se u Gospinim litanijama uvede<br />
zaziv: Kraljice sv. krunice, moli za nas!<br />
VeÊ se u 13. st. sv. Dominik molitvom<br />
krunice borio protiv Albingeza te se<br />
smatra da je tom molitvom obratio oko<br />
100 tisuÊa inovjeraca. A u naπe dane<br />
Lurd i Fatima Ëudesni su izvori mnogih<br />
milosti i ozdravljenja, koja se obiËno<br />
zbivaju s Presvetim. Jer, Majka Boæja æeli<br />
da svrati pozornost na onoga koji je srce<br />
svemira i svijeta, na svoga boæanskog<br />
Sina, naπega Otkupitelja i Spasitelja.<br />
A ona ga uvijek slijedi.<br />
Odmorimo se u toj Ruæi moljenjem krunice,<br />
da od svojih nevolja, bolesti, æalosti<br />
i rastanka s najmilijima, koji odlaze u<br />
vjeËni æivot, gdje Êemo i mi prispjeti -<br />
po milosrappleu Boæjem i Marijinu. Ta nam<br />
molitva treba postati kao oËitovanje ljubavi<br />
najmilijoj Majci i vjeËnoj Ljubavi. I<br />
ne zaboravljamo je.<br />
Ti si prvi pogled moje duπe dok se budim<br />
i njezina posljednja misao kad san<br />
zatvara moje oËi...<br />
Zato o slatka i izvrsna Kraljice,<br />
primi neznatnu vrijednost mojih djela<br />
i Ti ih sama prinesi Bogu svemoguÊemu<br />
da bi, prikazana iz Tvojih ruku,<br />
stekla zaslugu u Njegovim oËima.<br />
Nisi li Ti moæda ona Ëista posuda<br />
od predragocjena zlata salivena sva od<br />
milosti, obloæena smaragdima, safirima<br />
i svakom vrstom kreposti..?<br />
(Henrik Suzo, Posudo izabrana)<br />
s. Marija OD PRESV. SRCA
U praskozorje<br />
U svjetlu male zvijezde vidjeh<br />
lik tvoj Majko<br />
i na nebu raskoπ probuappleene zore<br />
u sjaju novog dana<br />
na beskrajnom svodu<br />
osjetih u srcu kako raste more<br />
spoznaje da duπa svom ljepotom sjaji<br />
i kad oblak tamni zastre naπe Ëeænje<br />
i kad val gorËine naπim srcem zbriπe<br />
i kad nam se Ëini da nas nema viπe<br />
jer æudnja te naπa iz dubine vapi<br />
tvoje ruke blage s blagoslovom mira<br />
tvoje oËi drage gdje se ljubav raapplea<br />
tvoj umilni pogled πto stiπava vale<br />
po kojima mirno plovi naπa laapplea<br />
u zatiπje luke gdje nas Ëeka spokoj<br />
gdje je milo Ëedo πto nastavlja put<br />
u sigurnost doma gdje toplinu pruæa<br />
ruka pomirenja i tvoj Majko skut<br />
Roza BRKU©IΔ - Hrvoslava<br />
na izvorima duhovne obnove<br />
Ufanje i ljubav<br />
Radi se o dva zrnca krunice, o ufa nju<br />
i ljubavi. Poπto sam nakon dosta<br />
godina ponovno nauËila moliti krunicu,<br />
puno puta bila mi je to jedina<br />
utjeha. Jedan jedini put sa svojim<br />
suprugom pohodila sam svetiπte<br />
Gospe Trsatske. Bilo je to g. 2005., a<br />
za uspomenu kupila sam i krunicu u<br />
trsatskom svetiπtu. Ta mi je krunica<br />
od svih postala nekako najdraæa.<br />
Iako sam g. 2008. bila u Lurdu i<br />
ondje kupila nekoliko razliËitih krunica,<br />
ona trsatska ostala je i dalje<br />
mom srcu najmilija. Cijelim putem<br />
za hodoËaπÊa u Lurd krunica mi je<br />
bila oko vrata, osim pri njezinoj<br />
molitvi i spavanju. Kako znam uzeti<br />
krunicu i moliti je i kad legnem, jednom<br />
mi se u postelji razdvojila na tri<br />
dijela. Izgubila se dva njezina zrnca -<br />
ufanje i ljubav, i nigdje ih. Zaπto, baπ<br />
ta dva zrnca?! Viπe sam puta sve<br />
pretraæila, ali je bilo bez uspjeha.<br />
Doappleem nakon nekoliko dana s posla,<br />
a suprug mi, razdragan, veli:<br />
- Ako budeπ dobra, neπto Êeπ dobiti!<br />
A ja njemu na to:<br />
- Pa, znaπ, da ne trebam niπta osim<br />
malo mira - moæeπ li mi ga dati?!<br />
I stvarno mi ga je dao. Naπao je izgubljena<br />
zrnca od moje krunice.<br />
Vjerujem da smo njihovim pronalaskom<br />
uz Gospin zagovor pronaπli i<br />
malo zaboravljene ljubavi jedno<br />
prema drugome.<br />
Danas znam da treba pokazati<br />
ljubav prema bliænjima i ufati se<br />
u Gospin zagovor.<br />
Katica M. V.<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 313
oko gospe po domovini<br />
Obnovljena kapelica<br />
U Kedarima, æupa Podvinje, blagoslovio<br />
je A. ©iπko 16. lipnja kapelicu Kraljice<br />
mira, izgraappleenu g. 1941. i upravo<br />
obnovljenu. (BL)<br />
Proslavljeno 100 godina oltara<br />
Æupa RunoviÊi proslavila je 8. srpnja 100<br />
godina oltara Gospe od Karmela koji je<br />
podignut za æupnika fra J. MilinoviÊa u<br />
istoimenoj æupnoj crkvi. Nakon prigodinog<br />
recitala, sveËanu misu predvodio je<br />
fra Z. Kutleπa. (KJ)<br />
Posveta novog oltara<br />
U crkvi Majke Boæje Æalosne u<br />
Murinama, æupa Umag, 1. srpnja<br />
biskup D. Kutleπa posvetio je novi<br />
kameni oltar. (GK)<br />
80 godina crkvice<br />
U Vratima, æupa Fuæine, proslavljena je<br />
7. srpnja 80. godiπnjica izgradnje i blagoslova<br />
crkvice Gospe Lurdske, a<br />
misno slavlje predvodio je nadb.<br />
I. DevËiÊ. (IKA)<br />
Novi izgled crkve<br />
Crkva Posrednice svih milosti u<br />
Katunima dobila je novi izgled. Srednja<br />
laapplea tijekom g. 2011/12. nadograappleena je<br />
za pet metara i s nizom prozora izdignuta<br />
iznad poboËnih. Po sredini je u istoj<br />
razini nadozida proπirena, pa je krov<br />
dobio oblik kriæa. Postavljeni su oslikani<br />
prozori, ugraappleeno podno grijanje i<br />
postavljen granitni pod. Nad proËeljem<br />
je sagraappleen novi, 30 m visok zvonik.<br />
Preostaje joπ postavljanje velikoga mozaika<br />
akad. slikara Josipa Botterija Dinija<br />
iza glavnog oltara s motivima<br />
posredniπtva Marijina. (KJ)<br />
Blagoslov klaustra<br />
Prema idejnom projektu crkve i samostana<br />
ing. A. Benonija iz g. 1702.<br />
sagraappleena je sinjska crkva, ali ne i<br />
314 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
ZA DOMOVINU<br />
U svetiπtu Majke Boæje na Kamenitim<br />
vrati ma u Zagrebu svakog petka u 10<br />
sati moli se krunica za hrvatski narod i<br />
Domovinu, a posebno za slobodu<br />
uhiÊenih branitelja.<br />
samostan s predviappleenim klaustrom.<br />
Klaustar je zapravo crkveno dvoriπte<br />
koje je sluæilo za ispovijedanje, g. 1911.<br />
natkriveno, a zatim oplemenjeno umjetniËkim<br />
djelima viπe umjetnika i osvijetljeno<br />
pa moæe sluæiti za razliËite namjene.<br />
Nakon Ëetverogodiπnje gradnje, 22.<br />
srpnja blagoslovio ga je fra A. »ovo, fra<br />
B. Vuleta prikzao je njegovo nastajanje,<br />
a akad. kipar K. Hraste predstavio<br />
umjetnike koji su doprinijeli njegovoj<br />
ljepoti. Mjesto fra B. Vulete, za upravitelja<br />
svetiπta doπao je fra P. Klapeæ, a novi<br />
je æupnik fra A. BilokapiÊ. (IKA)<br />
80 godina svetišta na Sljemenu<br />
Na Sljemenu je 22. srpnja na 1001 m<br />
nadmorske visine proslavljena 80. obljetnica<br />
gradnje kapele Majke Boæje<br />
Sljemenske, Kraljice Hrvata. SveËanu<br />
misu predvodio je o. D. ReniÊ. (IKA)
Srebrni okvir za Gospinu sliku<br />
Slika Gospe od Anappleela u Imotskom<br />
dobila je ovoga ljeta srebreno-zlatni<br />
okvir. Izradio ga je Hrvoje LjubiÊ, a<br />
darovao o 25. obljetnici misniπtva fra<br />
Petar VrljiËak. (W)<br />
Novi Gospin kip<br />
Biskup M. BogoviÊ predvodio je 29. srpnja<br />
u Cerovniku u misno slavlje tijekom<br />
kojega je, meappleu ostalim, blago slovio i<br />
novi kip Gospe Snjeæne. (IKA)<br />
Klape Gospi Sinjskoj <strong>2012.</strong><br />
U samostanskom dvoriπtu u Sinju odræan<br />
je 3. kolovoza festival marijanskoduhovne<br />
klapske pjesme Klape Gospi<br />
Sinjskoj <strong>2012.</strong> Sudjelovalo je 15 klapa, a<br />
program su vodili L. Oreb i N. KrnjiÊ.<br />
HRT je snimku emitirala na Veliku<br />
Gospu naveËer. (IKA)<br />
Mladi u Međugorju<br />
U Meappleugorju je od 1. do 6. kolovoza<br />
odræan 23. Meappleunarodni molitveni<br />
susret mladih, na kojemu je sudjelovalo<br />
do 40.000 mladih iz 71 zemlje. Molilo se<br />
na 27 jezika, a program je simultano<br />
prevoappleen na 17 jezika. Susret je pjesmom<br />
uveliËao meappleunarodni zbor i<br />
orkestar od 70 glazbenika i pjevaËa iz<br />
22 zemlje. (IKA)<br />
Kamen pastoralnog centra<br />
U svetiπtu Gospe od Vrpoljca misu 5.<br />
kolovoza predvodio je biskup A. Ivas, a<br />
nakon mise poloæen je posvetni kamen<br />
novog pastoralnog centra. Branitelji iz<br />
Vrpolja u spomen na hrvatske branitelje<br />
i ærtve Domovinskog rata u novi prezbiterij<br />
postavili su visoko drveno raspelo.<br />
(IKA)<br />
Sakralno-povijesni vodič<br />
O 250. obljetnici posvete æupne crkve<br />
Uznesenja Marijina u Zlataru, iziπao je o<br />
njoj sakralni kulturno-povijesni vodiË Z.<br />
oko gospe po domovini<br />
KureËiÊa. Tekst je obogaÊen fotografskim<br />
prilozima i tlocrtom crkve s legendom.<br />
(IKA)<br />
Proglašeno biskupijsko svetište<br />
U Kloπtru IvaniÊu, 15. kolovoza<br />
proglaπena je tamoπnja Gospina æupna<br />
crkva marijanskim svetiπtem sisaËke<br />
biskupije. Misno slavlje predvodio je<br />
biskup V. KoπiÊ, a odluku o proglaπenju<br />
svetiπta proËitao J. »oriÊ. Æupljani, koji su<br />
se za to pripravljali devetnicom, biskupu<br />
su darovali bistu IvaniÊke Marije. (IKA)<br />
Novo u Dragotinu<br />
U svetiπtu Gospe Dragotinske za<br />
ovogodiπnji blagdan Velike Gospe<br />
postavljen je novi Gospin kip i postaje<br />
za otajstva krunice. (IKA)<br />
Zaštitnica prognanih Posavljaka<br />
Na zavrπetku misnog slavlja u Derventi<br />
26. kolovoza kardinal V. PuljiÊ blago slovio<br />
je sliku Gospe pod kriæem (1x1,80<br />
m) Ljube Laha, koja je resila nekoÊ<br />
kapelicu sv. Jurja u æupi FoËa. Pronaappleena<br />
je g. 1996. i obnovljena. (KT)<br />
Nova kapelica<br />
U Voappleincima je 18. kolovoza L. Cindori<br />
blagoslivio novu kapelicu Gospe<br />
Lurdske, napravljenu prinosom obitelji<br />
Svirac i prijatelja. (GK)<br />
Novi Gospin kip<br />
U dvoriπtu kuÊe dubrovaËke katedralne<br />
æupe u GrguriÊima kraj Slanog 22. kolovoza<br />
proslavljen je blagdan Marije Kra ljice<br />
kraj novoga Gospina kipa koji je<br />
is klesao akad. kipar Stipe VrandeËiÊ. (GK)<br />
Novi kip Gospe s Djetetom<br />
U Splitu je 8. rujna fra M. LjubiÊ Varga<br />
blagoslovio bronËani kip Gospe s<br />
Djetetom akad. kipara Roberta JoziÊa, u<br />
kapelici na raskriæju OsjeËke ulice i<br />
Matice hrvatske. (IKA)<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 315
aforizmi πale<br />
Dok se Ëitav svijet oduπevljavao<br />
ljepotom Marlin Monroe, ona se<br />
ubila zbog - svog izgleda.<br />
Da se ne bi ludo radovao, odmah<br />
provjeri tko i zaπto obeÊaje.<br />
Kad kaæemo da je Bog SVEVID, ne<br />
radi se o detektivskom praÊenju<br />
nego - oËinskoj brizi za Ëovjeka.<br />
Kad nadleæni na iste sluËajeve<br />
primjenjuje razliËite mjere,<br />
podloænici ga odmah izmjere<br />
i naappleu da je - prelagan.<br />
Vjernik (!!!) ne moæe - iznevjeriti.<br />
Tko je bez razloga spreman posumnjati<br />
da je drugi zlo uËinio, veÊ ga<br />
je - sam uËinio.<br />
Progutati vlastiti ”ciniËki osmijeh”<br />
znaËi - biti pobijeappleen.<br />
Najhrabriji je onaj tko se ozbiljno<br />
suoËi - sam sa sobom.<br />
DijeleÊi rogove u dæepu, samo -<br />
probijamo vlastiti dæep.<br />
GrijuÊi ruke na vatri sukoba,<br />
vatru samo potpaljujemo, a -<br />
treba je gasiti.<br />
Puzavci i laskavci redovito nemaju<br />
neprijatelja, ali su pametnim<br />
ljudima - gadljivi.<br />
Sve osobne patnje neosmiπljene<br />
otpusnim ventilima, pretvaraju<br />
se u - razorne stresove.<br />
Nije kukaviËluk Ëuvati glavu, nego -<br />
okrenuti leapplea.<br />
Osobna bezazlenost serum je protiv<br />
tuapplee - bjesnoÊe.<br />
Kad se danas radi o ”babi i striËevima”,<br />
onaj ”ni” pretvara se u ”i”.<br />
Jedno pitanje: Gospodine, hoÊeπ li<br />
oprostiti i onima koji znaju πto<br />
Ëine?<br />
Stanko RADIΔ<br />
316 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
- Zaπto nije odgoappleen poËetak nastave<br />
zbog vruÊine?<br />
- Da nam zimi bude manje hladnoÊe!<br />
MIŠOLOVKA<br />
Zadnji se trenutak seljak sjeti da nije<br />
kupio miπolovku. Prije nego je autobus<br />
poπao, uleti u prvu prodavaonicu pa Êe<br />
preko reda prodavaËu:<br />
- Molim Vas, samo brzo, dajte mi jednu<br />
miπolovku. Moram uhvatiti autobus!<br />
- Imamo samo male za miπeve, a tako<br />
velikih mi ne dræimo! - odgovori mu<br />
prodavaË.<br />
NA TERAPIJI<br />
Nakon πto je zavrπio terapiju na koju je<br />
doπao, trebao je ©kot platiti raËun fizioterapeutu.<br />
- Deset eura! - traæio je fizioterapeut.<br />
©kot je sve Ëinio da smanji, pa je predlagao<br />
6, a onda 7, ali je fizioterapeut<br />
ostao pri svome.<br />
- Svemu sam se od Vas mogao nadati,<br />
ali da ste tako πkrti, nikako! - reËe ©kot.
nova izdanja<br />
Ante Udovičić - PREOBRAZBA - Na 144 stranice<br />
pisac donosi misli, pjesme i razmišljanja<br />
uz pojedine dane, spomendane, blagdane<br />
i svetkovine koji potiču na još veće<br />
približavanje vjernika Bogu kako bi se još<br />
više približili drugom čo vjeku. Bogato ilustrirano<br />
crtežima u boji, djelom samog pisca. -<br />
Narudžbe: Ante Udovičić, Trg G. Bulata 3,<br />
21000 Split.<br />
Fra Mario Jurišić - HRVATSKI SVJETIONICI -<br />
Na 179 str. opisuje likove Božjih ugodnika u<br />
hrvatskom narodu. U prvom dijelu zaustavlja<br />
se na svecima koji su živjeli na području<br />
današnje Hrvatske prije Hrvata, zatim na<br />
hrvatskim svecima, blaženicima, slugama<br />
Božjim i kandidatima za sluge Božje te na<br />
preminulima na glasu svetosti. Ilustrirano. -<br />
Narudžbe: Fra Mario Jurišić, 21334 Zaostrog.<br />
Bosiljka Bačura - DJETEŠCE NA SUNAŠCE! -<br />
Knjiga koja donosi potresne ispovijesti i crtice<br />
iz života brojnih majki koje su bile izložene<br />
kušnji da ubiju već začeta čeda, ali su<br />
ona, Božjom Providnošću, spašena - III. izd.,<br />
147 str. - Narudžbe: Djetešce na sunašce<br />
-Centar za pomoć trudnicama,<br />
Međimurska 21/II., 10000 Zagreb, tel/faks:<br />
(01) 3776-548 ili bosiljka.bacura@zg.t-com.hr<br />
OBITELJ - Akademija za obiteljsku pedagogiju<br />
- Hrvatski schönstattski pokret izdaje<br />
četiri puta godišnje obiteljsku reviju sa zanimljivim<br />
temama obiteljskoga i marijanskog<br />
sadržaja, što će dobro doći svim kršćanskim<br />
obiteljima koje žele živjeti svoje zajedništvo<br />
u marijanskom duhu.Godišnja pretplata<br />
je za pojedince 60 kuna, a za župe i<br />
krugove vjernika 40 kn. - Uredništvo: Obitelj<br />
Školka, I. Mažuranića 7, 31222 Bizovac,<br />
e-pošta: skolke@net.hr, tel. (031) 675-074.<br />
Petar Lubina - MARIJA - MAJKA ISUSOVA<br />
I NAŠA - Što Crkva vjeruje i uči o Gospi -<br />
U Godini vjere upoznajmo Go spu - 152 str.,<br />
40 kn. - Narudžbe: ”Mari ja”, Trg G. Bulata 3,<br />
21000 Split, tel. (021) 348-184,<br />
e-pošta: petar.lubina@st.t-com.hr<br />
naπa izdanja<br />
PUT U ŽIVOT - Molitvenik i obrednik - Prikla dan<br />
za vjernike svih uzrasta, 480 str. - 50 kn.<br />
MALI PUT U ŽIVOT - Obrasci vjere, molitve,<br />
is povijed, krunica... - za mlađe i starije - 6 kn.<br />
P. Lubina - MARIJANSKA HRVATSKA - Gos pina<br />
svetišta među Hrvatima - Monogra fija s<br />
fotografijama u boji. 608 str. - 450 kn.<br />
M. Babić - U MARIJINOJ ŠKOLI - S Marijom kroz<br />
liturgiju - Misli za homilije - 40 kn.<br />
R. Šutrin - VJERNI DJEVICI SLAVNOJ -<br />
Nezaobilazni veli kani duha i uma - 30 kn.<br />
M. Crvenka - SVETOPISAMSKE ŽENE - Opi sa na<br />
jedna po jedna žena - 50 kn.<br />
J. Šetka - HRVATSKA KRŠĆANSKA TE R MI NO-<br />
LOGIJA - Kršćanski termini - 150 kn.<br />
P. Lubina - MOJA KRUNICA - Kako moliti krunicu<br />
- Kratka povijest i uzorci - 25 kn.<br />
P. Lubina - KRUNICA NAŠIH DANA - Suvre me na<br />
razmatranja uz molitvu krunice - 40 kn.<br />
P. Lubina - KRUNICA - ŽIVOTNA SUPUTNICA -<br />
Uzorci molitve Gospine krunice - 40 kn.<br />
P. Lubina - BOGORODICI DJEVICI - Izabra ne<br />
marijanske molitve I. tisućljeća - 40 kn.<br />
P. Lubina - MAJCI MILOSRĐA - Izabrane mar.<br />
molitve između dvaju raskola - 40 kn.<br />
P. Lubina - POMOĆNICI KRŠĆANA - Iza bra ne<br />
marijanske molitve novijeg doba - 40 kn.<br />
P. Lubina - UZORU NAŠE NADE - Izabrane marijanske<br />
molitve našeg doba - 40 kn.<br />
P. Lubina - BLAŽENOM ĆE ME ZVATI - Prikaz najpo<br />
znatijih marijanskih molitava - 30 kn.<br />
P. Lubina - STOPAMA NAZARETSKE DJEVICE -<br />
Marijinim tragom po Svetoj Zemlji - 50 kn.<br />
M. Kirigin - S MARIJOM KROZ GODINU - Uz marijanske<br />
blagdane i krunicu - 30 kn.<br />
A. Bello - MARIJA, ŽENA NAŠIH DANA - 31.<br />
suvremeno razmatranje o Gospi - 30 kn.<br />
V. Glibotić - JEKA JEDNOGA VREMENA - Izbor<br />
uvodnih članaka iz ”Marije” - 40 kn.<br />
Fra Petar Knežević - GOSPIN PLAČ - 10 kn.<br />
R. Tomelić - MOJA DJECA I JA - Crtice iz života<br />
jedne majke i supruge - 40 kn.<br />
J. J. Šimunović - KAKO ŽIVJETI KRŠĆANSKI? -<br />
Razmišljanja o kršćanskom životu - 40 kn.<br />
R. Sprung - ZATVOR BEZ ZIDOVA - Što se sve krije<br />
iza Jehovinih svjedoka - 20 kn.<br />
M. Jurišić - CVIJEĆE ZA MARIJU - Jedno sta vna<br />
razmatranja za mjesec svibanj - 30 kn.<br />
M. Jurišić - S MAJKOM MILOSRDNOM -<br />
Svibanjska čitanja - Živo, kratko - 25 kn.<br />
Narudžbe: “Marija“, Trg G. Bulata 3, 21000 Split,<br />
tel. (021) 348-184 ili 340-193.<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 317
zahvale<br />
Dragica Mirković, Split: Nebeskoj Majci zahvaljujem<br />
na svim milostima i pod njezino okrilje stavljam sebe i<br />
svoju djecu, uz dar; - Ljubica Požarić, Gornji Stupnik:<br />
Nebeskoj Majci zahvaljujem na svim milostima te joj<br />
preporučujem sebe i svoje najmilije, uz dar; - Ana<br />
Buzasy, Lund: Nebeska Majko, na svemu ti hvala!<br />
Čuvaj i brani mene i sve moje, uz dar; - Nevenka<br />
Danolić, Split: Nebeskoj Majci zahvaljujem na svim<br />
milostima i pod njezinu okrilje stavljam sebe i sve<br />
svoje mile i drage, uz dar; - Ivka Križanović, Kanada:<br />
Majci Božjoj svim srcem zahvaljujem na svim milostima<br />
i njoj preporučujem sebe i sve svoje, uz dar; -<br />
Anka Luštica, Rijeka: Nebeskoj Majci zahvaljujem na<br />
svim milostima i u njezinu čast šaljem mali dar; - Ivana<br />
Mateljak Drage Gojkova, Staševica: Gospe draga,<br />
na svemu ti hvala! Tebi preporučujem sebe i svoju<br />
obitelj, osobito djecu, da nas čuvaš, uz dar; - Lukrica<br />
Dragičević, Split: Zahvaljujem Gospi za sretan povratak<br />
iz Australije i primljene milosti te se i unaprijed stavljam<br />
pod njezino okrilje, uz dar; - Zlata Gnječ,<br />
Staševica: Zahvaljujem nebeskoj Majci na svim milostima<br />
te joj preporučujem sebe i sve svoje, uz dar za<br />
”Mariju”; - Ana Sučić, Tijarica: Gospi Sinksoj zahvaljujem<br />
na svoj ljubavi i pomoći i pod njezino okrilje stavljam<br />
sebe i svoju obitelj, osobito unučad, uz dar; -<br />
Janja Ružek, Wendlingen: Majko Božja, na svemu ti<br />
hvala što si meni u životu dala! Čuvaj i brani mene i<br />
moju djecu, uz dar; - Iva Sliepčević, Kirchheim:<br />
Nebeska Majko, hvala ti na svemu! Bdij i dalje nada<br />
mnom i svim mojima, uz dar; - Obitelj Vere i Franje<br />
Kešinović, Esslingen: Dobra Majko, hvala ti na svim<br />
milostima! Čuvaj i brani mene i moju obitelj, uz dar; -<br />
Šima Marević ž. Ante Ćopina, Staševica: Nebeska<br />
Majko, na svemu ti hvaa što si meni i mojima dala!<br />
Preporučujem ti zdravlje svoje obitelji, uz dar; - Ivica<br />
Sučić, Berlin: Majko Božja, na svemu ti hvala, što si<br />
meni u životu dala. Čuvaj i brani mene i moje i dalje,<br />
uz dar; - Ruža Rogušić, Berlin: Nebeskoj Majci zahvaljujem<br />
na svim milostima i unaprijed joj pod okrilje<br />
stavljam sve svoje, osobito djecu, posebno moju<br />
dragu Tonku, uz dar; - Sanja Mošić, Berlin: Gospi<br />
zahvaljujem na ljubavi koju mi svaki dan iskazuje i njezinoj<br />
brizi povjeravam sebe i svoje najmilije, uz dar; -<br />
Kazimir Barukčić, Frankfurt: Dobra Majko, na svemu<br />
ti hvala što si nama za godišnjeg odmora dala i što<br />
smo sve mogli doživjeti. Lijepo je bilo, manje ili više,<br />
novčanici ostali prazni, dani sunca bez imalo kiše,<br />
sada se ipak malo lakše diše... Čuvaj nas od zla, da<br />
nam tvoj lik kao sunce i dalje sja, da nam budeš<br />
putokaz do Krista i Boga, zagovaraj nas kod Sina<br />
svoga, uz dar.<br />
MAJKO, I UNAPRIJED IH PRATI!<br />
Naš suradnik fra Karlo Jurišć proslavio je<br />
19. srpnja 70. boljetnicu misništva.<br />
Čestitamo i želimo još mnogo jubileja!<br />
318 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong><br />
spomen<br />
+FRANJO DAMIŠ<br />
(28. ožujka 1950. - 16. rujna 2009.)<br />
Do susreta u vječnosti, sa zahvalnošću<br />
tvoji najmiliji<br />
(Dar za ”Mariju”)<br />
9. <strong>listopad</strong>a navršava se 14 godina od smrti<br />
našega dragog<br />
VILKA IVEKOVIĆA<br />
Gospodine, udijeli mu radost života vječnoga!<br />
Supruga, kćerka i sin<br />
(Dar za ”Mariju”)<br />
11. <strong>listopad</strong>a navršava se 14 godina otkako se<br />
preselila Gospodinu naša draga<br />
MARA LUBINA<br />
Dok te se o obljetnici smrti spominjemo s onima<br />
koji su otišli za tobom, molimo i čekamo zajednički<br />
susret pred licem Gospodnjim.<br />
Sinovi, unuci i praunuci<br />
(Dar za ”Mariju”)<br />
13. <strong>listopad</strong>a navršava se 9 godina otkako je<br />
Gospodin zauvijek k sebi pozvao našu dragu<br />
ANU KRAJINA<br />
Dovela Vas Gospa u nebeske dvore!<br />
Vaši zahvalni dragovoljci<br />
(Dar za ”Mariju”)<br />
15. <strong>listopad</strong>a 6 je godina otkako se Gospodinu<br />
zauvijek preselio naš dragi<br />
ŠIMUN VEKIĆ<br />
Dok te se rado sjećamo, molimo Gospodina<br />
nek ti bude milosrdan i dobrostiv!<br />
Kćeri Zdenka i Branka s Matijom<br />
(Dar za ”Mariju”)<br />
16. <strong>listopad</strong>a navršava se pet godina otkako se<br />
u kuću Očevu vratio moj dragi sin<br />
ROBERT STAZIĆ<br />
Udijeli mu, Gospodine, život vječni!<br />
Majka Angelina<br />
(Dar za ”Mariju”)<br />
29. <strong>listopad</strong>a navršava se 14 godina otkako se<br />
Gospodinu zauvijek preselio<br />
MARIJAN (MARIN) ČONDIĆ-BEGOV<br />
Dok te se sjećamo o godišnjici tvoga prelaska u<br />
vječnost, na svemu ti zahvaljujemo i molimo<br />
Gospodina neka ti bude milosrdan i dobrostiv!<br />
Supruga Nevenka i djeca s obiteljima<br />
(Dar za ”Mariju”)<br />
29. <strong>listopad</strong>a 8 je godina otkako se u 24. godini<br />
preselio u Kuću Očevu naš dragi<br />
TOMISLAV LEINVEBER<br />
U našim si srcima, živiš s nama i u nama...<br />
Tvoji najmiliji: majka Marina, braća Franjo, Marko<br />
i Antun, baka Janja s ostalim članovima obitelji<br />
Leinveber i Jozić
darovi<br />
Darovali su i tako omogućili siromašnijima primati<br />
”Mariju”, po: - 10 kn: Karolina Benci,<br />
Popovača; Tomica Lokinger, Suhopolje; - 30 kn:<br />
Barbara Čolig, Koprivnica; Ljilja Vrančić, Vrlika;<br />
Štefanija Đuranec, Varaždin; Marija Horvat,<br />
Biograd n/m; Pavica Hajdić, Dubrovnik; Sestre<br />
Presv. Srca Isusova, Otočac; Pere Penović; Marija<br />
Vuković, Bizovac; Marija Jurić, Kula Norinska.<br />
MARIJA SVIMA OBILNO PLATILA!<br />
U prigodi priređivanja materijala za tisak zna se<br />
dogoditi da neka imena ili podatke ispustimo ili<br />
krivo objavimo. Neki nisu naznačili svotu koju<br />
šalju, neki su izostavili ime pošiljatelja... Molimo<br />
da nam što prije javite naše propuste kako bismo<br />
ih na vrijeme ispravili. Hvala na razumijevanju!<br />
Slušajte Radio Mariju!<br />
Zagreb 96,4 Mhz, 106,8 MHz<br />
Split 97,2 MHz; Virovitica 88,3 Mhz<br />
Satelit HotBird 13E, 12.520 MHz V<br />
(Transponder: 90 Symbol rate: 27,500<br />
Msymb/s, FEC: 3/4).<br />
Internet: www.radiomarija.hr<br />
Postanite podupiratelj Radija Marije!<br />
Adresa: Jordanovac 110, 10000 Zagreb.<br />
tel. (01) 2327-000<br />
PRIMATI I ČITATI ”MARIJU” ZNAČI:<br />
- Htjeti produbiti svoju vjeru i ljubav prema Isusu<br />
preko njegove majke Marije;<br />
- Biti sudionik sv. mise koja se slavi svake prve<br />
subote u mjesecu u 19 sati u svetištu Gospe od<br />
Zdravlja u Splitu za suradnike, dobročinitelje,<br />
širitelje i čitatelje ”Marije”;<br />
- Biti sudionik sv. mise koja se slavi svakoga prvog<br />
četvrtka u mjesecu u splitskomu svetištu Gospe<br />
od Zdravlja za sve pokojne čitatelje i preminule<br />
članove obitelji pretplatnika lista ”Marija”.<br />
preporuke<br />
Štefanija Ivanušić, Novi Marof: Molim te, Majko,<br />
primi dušu moje majke Katice Alvađ u svoje krilo,<br />
uz dar; - Senka Gnječ Brankova, Staševica:<br />
Nebeskoj Majci pod okrilje stavljam svoju obitelj,<br />
osobito zdravlje, uz dar; - Fra Žarko Maretić,<br />
Banjevci: Sebe i svoje župljane preporučujem<br />
Gospi, uz dar za ”Mariju”; - Ante Marević-Argos,<br />
Staševica: Gospi preporučujem zdravlje svoje i<br />
svoje obitelji, uz dar za ”Mariju”; - Ivanka Gunjača,<br />
Zagreb: Nebeska Majko, pod okrilje tvoje stavljam<br />
sebe i sve svoje, uz dar; - Dragica Jolić, Zagreb:<br />
Majko Božja, štiti i brani mene i sve moje, uz dar; -<br />
Seka Gnječ, Staševica: Preporučujem Gospi sebe<br />
i sve svoje drage, uz dar za širenje ”Marije”; - Anica<br />
Marković, Olofström: Majko Marijo, pod tvoje<br />
okrilje stavljam sebe i sve svoje, uz dar; - Ana<br />
Stipanović, Ingolstadt: Gospe moja, tebi<br />
preporučujem sebe i sve svoje, uz dar; - Julija<br />
Kežić, Staševica: Gospi preporučujem zdravlje<br />
svoje obitelji, da nas čuva, uz dar; - Zdenka Stojić,<br />
Stari Mikanovci: U ruke Nebeskoj Majci predajem<br />
život svoj i svih članova svoje obitelji, da nas čuva i<br />
vodi, uz dar; - Martina Rončević ž. Antina,<br />
Staševica: Majko Marijo, tebi preporučujem svoju<br />
obitelj, osobito zdravlje maloga Karla, uz dar; -<br />
Branka Bartolić, Karojba: Majci Mariji pod okrilje<br />
stavljam sebe i svoje najmilije, da nas čuva i brani,<br />
uz dar; - Nives Mardešić, Komiža: Gospe moja, u<br />
ruke tvoje stavljam sebe, svoga muža i sve svoje,<br />
da nas vodiš i čuvaš na Isusovu putu, uz dar; -<br />
Maša Dropulić Jurina, Staševica: Nebeska Majko,<br />
tebi preporučujem zdravlje svoje i svoje obitelji, uz<br />
dar; - Anđa Gelo, Berlin: Tebi, Gospe moja,<br />
preporučujem sebe i sve svoje, posebno djecu, uz<br />
dar; - Marija Jurčević, Lugano: Nebeska Majko,<br />
tebi povjeravam sebe i sve svoje, uz dar za<br />
siromašnije; - Olga Čarapina, Široki Brijeg: Gospe<br />
moja, tebi u ruke predajem sebe i sve svoje, uz dar;<br />
- Milka Mikuš, Nürnberg: Preporučujem Majci<br />
Božjoj od Zdravlja svoju obitelj, rodbinu i sebe, nek<br />
nam isprosi od Boga zdravlje duše i tijela te mir na<br />
životnom putu, uz dar; - Iva Kušurin Mirova,<br />
Staševica: U čast Gospe a za uspjeh u školi šaljem<br />
mali dar; Ana Vrček s čitateljicama iz Zagreba:<br />
Dobra Majko, tebi preporučujemo sebe i sve svoje,<br />
da nas čuvaš, uz dar.<br />
MAJKO, POSLUŠAJ NAŠE VAPAJE!<br />
M A R I J A - vjerski list za Marijine štovatelje<br />
Osnivač i izdavač: Provincijalat Franjevačke provin cije presv. Otkupitelja, Split;<br />
Urednik: fra Petar Lubina - Adresa Izdavača, Uredništva i Uprave: Trg Gaje Bulata 3, 21000 Split;<br />
tel/faks (021) 348-184 ili tel.: 340-190; e-mail: petar.lubina@st.t-com.hr.<br />
List izlazi svakog mjeseca, osim u kolovozu i rujnu. - Cijena: pojedinačni broj 7 kn; godišnja pretplata 70 kn;<br />
za inozemstvo 15 eura ili 18 USD ili odgovarajući iznos u drugoj valuti - običnom poštom. Zračnom poštom:<br />
Amerika i Kanada 25 USD i Australija 35 AUD. Na više od 10 primjeraka, 10 % popusta.<br />
Naš račun: (“Marija” - Split) 2330003-3200726444 poziv na broj 40139576001 Splitska banka, SG Group;<br />
devizni račun: SG Splitska banka, 40139576026 EUR; IBAN HR 76 2330 0033 2007 2644 4; SWIFT: SOGE HR 22;<br />
Tisak: “Slobodna Dalmacija print” d.o.o. - Split.<br />
”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong> - 319
poπli su pred nama u vjeËnu domovinu<br />
Ivan Leinveber (+22. III. <strong>2012.</strong> u 57. g. - Cerna); - Anto KovaËeviÊ, otac fra Ilijin (+9. VI. <strong>2012.</strong> -<br />
KovaËevci, Plehan); - Marinko MartinkoviÊ, otac sveÊenika Mate (+11. VI. <strong>2012.</strong> u 80. g. - Lipovac); -<br />
Pavo JerkoviÊ, otac fra Ilijin (+14. VI. <strong>2012.</strong> - Plehan); - Mira StipetiÊ (+18. VI. <strong>2012.</strong> u 59. g. Nova Sela);<br />
- VlË. Zdravko MandiÊ-Jazo (+20. VI. <strong>2012.</strong> u 62. g. - Kandija); - Alojzije KoπÊak, otac sveÊenika<br />
Anappleelka (+27. VI. <strong>2012.</strong> - Remetinec); - Mons. Baldo MladoπeviÊ (+28. VI. <strong>2012.</strong> u 90. g. - Dubrovnik); -<br />
Anapplea Slavka IvuπiÊ, majka Ë. s. Bernardine (+1. VII. <strong>2012.</strong> u 79. g. - Donja Stubica); - Katica TopiÊ r.<br />
JuriπiÊ, sestra fra Karlova i fra Gabrijelova (+5. VII. <strong>2012.</strong> u 91. g. - Baπka Voda-Slatine); - Ante Vukoja,<br />
otac fra Nikolin (+8. VII. <strong>2012.</strong> u 89. g. - Gornja Jasenica); - Nikola ObradoviÊ, otac sveÊenika Vicka (+10.<br />
VII. <strong>2012.</strong> - Vidovci); - VlË. SreÊko Vuzem (+13. VII. <strong>2012.</strong> u 82. g. - Zagreb-Jasenovac); - Ivan Dæimbeg<br />
( + 15. VII. <strong>2012.</strong> u 58. g - Zagreb); - Iva KaveljeviÊ (+16. VII. <strong>2012.</strong> - RunoviÊi); - Gracija PetriÊ<br />
DoviËina (+17. VII. <strong>2012.</strong> u 94. g. - Split, Velo Grablje); - ». s. Vladimira Runje, ©SF (+29. VII. <strong>2012.</strong> -<br />
Split); - Ana SuËiÊ (+29. VII. <strong>2012.</strong> - Tijarica); - Vjekoslava Batelja, majka sveÊenika Jurja i Ë. s. Gabrijele<br />
(+29. VII. <strong>2012.</strong> - SlavetiÊ); - O. Josip ΔuriÊ, DI (+31. VII. 2011. u 87. g. - Zagreb); - ». s. Slavica ViciÊ,<br />
KMTSR (+3. VIII. <strong>2012.</strong> - Zagreb-Valpovo); - Ivanka ©plajt, fokolarina (+5. VIII. <strong>2012.</strong> - Planina-Kriæevci); -<br />
Ivka PuπkariÊ, majka fra Jozina (+6. VIII. <strong>2012.</strong> u 88. g. - Kloπtar IvaniÊ); - ». s. Benjamina BalentiÊ,<br />
DSSI (+10. VIII. <strong>2012.</strong> u 53. g. - Drenova, Rijeka); - Neda Δendo (+12. VIII. <strong>2012.</strong> - Staπevica), - Ana Frkin<br />
(+19. VIII. <strong>2012.</strong> - Domaljevac, Samobor); - Ana ©uÊur ud. Ivana (+20. VIII. <strong>2012.</strong> - Podbablje Gornje); -<br />
Slavica BabiÊ, majka Ë. s. Margarete (+20. VIII. <strong>2012.</strong> u 93. g. - Oriovac); - Don Petar VuletiÊ (+25. VIII.<br />
<strong>2012.</strong> - Vir kraj Posuπja-Raπeljke); - Stjepan Cindori, brat sveÊenika Lovre i Ë. s. Anicete (+26. VIII. <strong>2012.</strong> -<br />
Remetinec); - Nikola BreËiÊ (+28. VIII. <strong>2012.</strong> - Glavina Donja, Imotski); - Petar ©uto Δakica (+29. VIII.<br />
<strong>2012.</strong> - Zmijavci); - Ivan Kuπtra GuπeviÊ (+29. VIII, <strong>2012.</strong> + RunoviÊi); - s. Franciska Zdenka Cesar, BK<br />
(+29. VIII. <strong>2012.</strong> - Sarajevo); - O. Bernard DukiÊ, OFM (+30. VIII. <strong>2012.</strong> u 79. g. - Sinj); - Elizabeta<br />
KulundæiÊ, utemeljiteljica Svjetovnog instituta Obitelji Malih Marija (+31. VIII. <strong>2012.</strong> u 91. g. - Osijek); -<br />
Anappleelka Guπo-ÆiæiÊ (+1. IX. <strong>2012.</strong> - Otok); - O. Marijan Baldo ZloveËera, OFM (+2. IX. <strong>2012.</strong> u 79. g. -<br />
Cavtat-Pridvorje); - Ana Glavota (+10. IX. <strong>2012.</strong> - RunoviÊi).<br />
OBDARI IH, GOSPODINE, ŽIVOTOM VJEČNIM!<br />
S A D R Ž A J<br />
»emu Godina vjere? (Urednik) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281<br />
Marija - primjer vjere (Benedikt XVI.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284<br />
Molitva vjere (I. BodroæiÊ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 286<br />
Religija ili vjera? (S. JerËiÊ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 288<br />
Ne boji se govoriti (RV) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 291<br />
Rupert o Marijinu majËinstvu (dar-ko) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 292<br />
Najsavrπenije ostvarenje vjere (M. BabiÊ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294<br />
»udo Gospine krunice (A. B. Periπa) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 296<br />
Znanje o vjeri, vjrom o znanju (D. De Micheli Vitturi) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 298<br />
»emu svete slike i kipovi? (P. Lubina) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 300<br />
Marijini obroci (N. AndriÊ-Novinc) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 302<br />
Boæji je to dar (R. T) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 304<br />
Zaboravljeni hrvatski misionar (J. FranuliÊ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 306<br />
Hrvatski posaborski plodovi (K. JoliÊ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 308<br />
Odahnimo pod MajËinim okriljem (S. Marija) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 312<br />
OVAJ BROJ ”MARIJE” POTPISAN JE ZA TISAK 12. RUJNA <strong>2012.</strong><br />
320 - ”MARIJA” 10/<strong>2012.</strong>
PRIDRAGA<br />
Gospa<br />
od Ružarija<br />
U Pridragi, u srediπtu naselja nedaleko<br />
od Karinskog mora u zadarskoj<br />
nadbiskupiji, diæe se nova æupna<br />
crkva posveÊena Gospi od Ruæarija.<br />
Modernije je to zdanje trokutasta<br />
zabata pokraj kojega se izdiæe oviπi<br />
Ëetvrtasti zvonik istoga stila.<br />
Crkva Gospe od Ruæarija podignuta<br />
je za æupnikovanja Jure ZuboviÊa na<br />
temeljima stare, sagraappleene g. 1977.<br />
zalaganjem æupnika ©ime KevriÊa,<br />
a na mjestu kapele sv. Marka iz<br />
g. 1882. Pobunjeni Srbi minirali<br />
su je i sa zemljom sravnili zajedno<br />
sa zvonikom 17. oæujka 1992.<br />
Nadb. Ivan Prenapplea (+2010.) poloæio<br />
je 16. travnja 2001. za nju temeljni<br />
kamen i blagoslovio gradiliπte.<br />
Graappleena je sredstvima nadbiskupije i<br />
Ministarstva za javne poslove i obnovu<br />
Republike Hrvatske te vjerniËkim<br />
darovima. Radove je izvodilo GP<br />
”Velebitbeton”, a projektnu dokumentaciju,<br />
po prvotnom nacrtu ing.<br />
arh. Tomislava Paleke, izradila je<br />
firma ”D&Z”, koja je ujedno vrπila i<br />
nadzor gradnje, sve firme iz Zadra.<br />
Po zavrπetku ureappleenja, kameni oltar<br />
i crkvu posvetio je 5. <strong>listopad</strong>u 2002.<br />
nadb. I. Prenapplea.<br />
U kripti su pomoÊne prostorije.<br />
Kamenoklesarske radove - oltar,<br />
ambon, postolje za svetohraniπte i<br />
NASLOVNA SLIKA: Kraljica sv. Krunice (Nocola Grossi)<br />
SLIKA NA OMOTU: Crkva Gospe od Ruæarija u Pridragi<br />
naša marijanska svetišta<br />
kip, stoliÊ i spomen-ploËu - obavila<br />
je kamenoklesarska radionica<br />
”Klesarstvo Mataπin” iz Kukljice, a<br />
postolje za krstionicu izraappleeno je u<br />
kamenoklesarskoj radionici ”Krπevan”<br />
u Zadru. Postaje kriænog puta djelo<br />
su kiparske kolonije i Udruge ”Sjaj<br />
hrvatske Crkve” iz Osijeka. Æupnik<br />
J. ZuboviÊ blagoslovio je 5. <strong>listopad</strong>a<br />
2003. tri nova zvona za crkvu.<br />
NajveÊe, 820 kg teπko, posveÊeno je<br />
Gospi od Ruæarija.<br />
U Pridragi je sveËanije za blagdan<br />
Gospe od Ruæarija. Na spomen<br />
bitke kraj Lepanta 7. <strong>listopad</strong>a 1571.<br />
uveo je toga dana Pio V. blagdan bl.<br />
Djevice Marije od Pobjede, koji je g.<br />
1573. Grgur XIII. prozvao blagdanom<br />
bl. Djevice Marije od Krunice,<br />
kako ga naziva i obnovljeni Rimski<br />
kalendar. U hrvatskim krajevima<br />
taj blagdan nazivaju i Gospom od<br />
Krunice, Kraljicom sv. Krunice, Bl.<br />
Djevicom Marijom od Svetoga Ëisla,<br />
Gospom od Ruæarija, Ruæaricom...<br />
Njime slavimo ne krunicu kao takvu<br />
nego Kraljicu sv. Krunice, ”Mariju<br />
zbog uzviπena poloæaja πto ga ima<br />
u toj molitvi” (Leo Scheffczyk). Ona<br />
vjerne duπe potiËe da molitvom<br />
krunice razmiπljaju, obnavljaju i produbljuju<br />
vjeru u utjelovljenje Sina<br />
Boæjega, u beskrajnu ljubav OËevu<br />
prema Ëovjeku, u plodnu djelatnost<br />
Duha Svetoga, u radosnim, svijetlim<br />
i æalosnim trenucima koji su pratili<br />
na zemaljskom æivotu Isusa i Mariju,<br />
u Isusovu muku, smrt i uskrsnuÊe, u<br />
njegovu i Gospinu beskrajnu slavu<br />
koja i nas oËekuje.