Valovanje1
Valovanje1
Valovanje1
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
V koaksialnem vodniku lahko dobimo stoječe valovanje. Kot primer vzemimo<br />
vodnik dolžine /4. Če na enem koncu žila in plašč nista povezana, je na tem koncu vozel<br />
toka in hrbet napetosti.<br />
Na drugem koncu, ki je običajno priključen v električno vezje pa je hrbet toka in vozel<br />
napetosti. Pri frekvenci, pri kateri je dolžina vodnika ravno /4, je vhodna impedanca<br />
tega vodnika nič.<br />
Če na koncu vodnik sklenemo, se situacija spremeni.<br />
Tedaj je na sklenjenem koncu vozel napetosti in hrbet toka, na koncu, ki je priključen v<br />
vezje pa je hrbet napetosti in vozel toka. Vhodna impedanca vodnika je zelo velika.<br />
Če na koncu poljubno dolgega koaksialnega vodnika priključimo poljubno breme,<br />
bosta v vodniku v splošnem prisotni obe valovanji: valovanje, ki potuje proti bremenu in<br />
valovanje, ki se od bremena odbije. Le, če na koncu vodnika priključimo breme, katerega<br />
upor je enak značilnemu uporu vodnika R0, odbitega valovanja ni, vhodni upor pa je<br />
neodvisno od dolžine vodnika enak značilnemu uporu R0. V laboratorijih in tudi drugje<br />
elektronske naprave pogosto povezujemo s koaksialnimi vodniki. Če želimo povezati vir<br />
izmenične napetosti, ki ima notranji upor 50 z ojačevalnikom izmenične napetosti, ki<br />
ima vhodni upor 50 , bomo uporabili koaksialni vodnik z značilnim uporom R0=50 .<br />
Vhodna impedanca vodnika je v tem primeru 50 , to pa je ravno impedanca, pri kateri<br />
prejema breme (ojačevalnik) od generatorja največjo moč.<br />
Koaksialni vodnik, s katerim priključimo na anteno ali kabelsko omrežje televizor<br />
ima značilni upor 75 . Tak je tudi vhodni upor televizorja.<br />
Koaksialne vodnike uporabljamo do frekvenc nekaj GHz. Pri višjih frekvencah<br />
uporabljamo za vodenje elektromagnetnega valovanja (mikrovalov) valovne vodnike. To<br />
so bakrene cevi pravokotnega preseka v katerih ni notranje elektrode.<br />
Elektromagnetno valovanje v vakuumu in dielektrikih<br />
Valovanja, s katerimi smo se srečali do sedaj, potujejo po sredstvu.<br />
Elektromagnetno valovanje pa lahko potuje tudi po vakuumu. To sledi iz Maxwellovih<br />
enačb. Pri Fiziki I splošna obravnava problema ni mogoča, bomo pa na preprostem<br />
primeru pokazali, da iz Maxwellovih enačb sledi valovna enačba.