Knjiga o nastavnicima - Filozofski fakultet u Splitu
Knjiga o nastavnicima - Filozofski fakultet u Splitu
Knjiga o nastavnicima - Filozofski fakultet u Splitu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Šime Pilić <strong>Knjiga</strong> o <strong>nastavnicima</strong><br />
3. Karijerna mobilnost osnovnoškolskih nastavnika<br />
Karijerna mobilnost predstavlja profesionalnu pokretljivost i to unutargeneracijsku, a<br />
mjeri se uspoređivanjem najmanje dvije uporišne točke u radnoj karijeri. Ovdje<br />
uspoređujemo prvi posao sa sadašnjim nastavničkim poslom. Kako je napredovanje u radu<br />
ove društvene grupe (unutar profesije) ograničeno to Sociologija obrazovanja "kompleksnije<br />
provodi analizu karijere". Cacouault (1995.) uzima npr. u obzir položaj udane žene i majke i<br />
slična pitanja te pristupa tom problemu s više gledišta.<br />
Rezultati našeg istraživanja pokazuju da je sedam od deset nastavnika u tijeku svoje<br />
dosadašnje radne karijere mijenjalo posao odnosno radnu organizaciju. Ta je promjena mogla<br />
biti, a najčešće i jest, prijelaz iz jedne u drugu školu, iz jednog mjesta u drugo. Radi se o<br />
funkcionalnoj profesionalnoj pokretljivosti tj. horizontalnoj pokretljivosti između radnih<br />
organizacija. Sama po sebi ta pokretljivost ne utječe na promjenu društvenog položaja.<br />
Temeljni razlozi promjene posla, odnosno radne organizacije, najčešće su bili zbog:<br />
boljih radnih uvjeta i povoljnijeg radnog vremena (preko trećine onih koji su promijenili<br />
posao), statusnih pitanja iz radnih odnosa (rad na određeno vrijeme, tehnološki višak i sl.)<br />
obiteljskih razloga (udaja/ženidba, promjena mjesta boravka), zbog stambenog statusa te<br />
zbog napredovanja u poslu (s pet posto). Taj se podatak o pet posto nastavnika koji su<br />
promijenili posao odnosno radnu organizaciju zbog napredovanja na bolji i povoljniji posao<br />
približava onima koji su u školi gdje su danas zaposleni napredovali na bolje radno mjesto a<br />
čiji je udio u uzorku oko šest posto. Ovo napredovanje unutar škole (šest posto) pokazuje<br />
nam unutar(intra)organizacijsku profesionalnu promociju, odnosno vertikalnu pokretljivost.<br />
Promociju je ostvario tek svaki sedamnaesti nastavnik. Glavni razlog napredovanja bio je<br />
slobodno radno mjesto (gotovo polovina odgovora) zatim njihova sposobnost te odgovarajući<br />
radni staž (8,7%) i politička aktivnost (također 8,7%). Nešto iznad 4% ne zna razlog zbog<br />
kojega su bili napredovali. Zanimljivo je kako ni jedan ispitanik u svojoj školi nije<br />
promaknut zbog nekog oblika dopunskog obrazovanja.<br />
Dok nekom ne smrkne, drugom ne svane! Tako bi se moglo objasniti determinante<br />
unutarorganizacijske promocije, odnosno vertikalne pokretljivosti, pošto je slobodno radno<br />
mjesto glavni razlog napredovanja u školi.<br />
Kako napredovanje u nastavničkoj profesiji izgleda u drugim društvima?<br />
U Njemačkoj "veoma dobro" funkcionira promicanje učitelja u viša zvanja, a u SAD<br />
mogu učitelji napredovati kroz pet do sedam zvanja, dok u Austriji napreduju svake druge<br />
godine (Cindrić, 1995.).<br />
15