D. Istraživanje x
D. Istraživanje x
D. Istraživanje x
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
D. <strong>Istraživanje</strong><br />
U poglavlju <strong>Istraživanje</strong> analiziraju se stavovi nastavnika spram istraživačkog rada, promjene<br />
u financiranju istraživanja i pravilima publiciranja, utvrđuje se priroda istraživačke aktivnosti<br />
i suradnja s drugima akterima i analizira se znanstveni doprinos u posljednje tri godine.<br />
Priroda istraživačke aktivnosti<br />
Većina nastavnika ocjenjuje da su njihove glavne istraživačke aktivnosti u području<br />
primijenjenog (74,6%) odnosno interdisciplinarnog (72,2%) istraživanja, dok 48,6% definira<br />
svoja istraživanja kao fundamentalna. Svega 55,6% anketiranih svrstava istraživačke<br />
aktivnosti u društveno područje namijenjeno boljitku društva, a svaki drugi ispitanik (50%)<br />
definira istraživačke aktivnosti kao međunarodne u opsegu ili usmjerenju. Vlastita istraživanja<br />
kao komercijalna odnosno namijenjena transferu tehnologije ocjenjuje 21,9%, podjednako<br />
smatra da su njihove glavne istraživačke aktivnosti temelje isključivo na jednoj disciplini<br />
(Tablica 19.).<br />
Tablica 19.Tip istraživačke aktivnosti? 1<br />
1+2 3 4+5 x s<br />
2. Primijenjeno/ praktično 6,9 18,5 74,6 4,08 0,982<br />
7. Multidisciplinarno/ interdisciplinarno 11,4 16,4 72,2 3,96 1,107<br />
4. Društveno/ namijenjeno boljitku društva 23,4 21 55,6 3,45 1,31<br />
5. Međunarodno u opsegu ili usmjerenju 23,3 26,7 50 3,4 1,351<br />
1. Fundamentalno/teorijsko 28 23,4 48,6 3,31 1,351<br />
3. Komercijalno/ namijenjeno transferu tehnologije 56,7 21,5 21,9 2,4 1,333<br />
6. Temeljeno na jednoj disciplini 60,7 17,5 21,9 2,33 1,313<br />
Razlike s obzirom na varijablu spola, primjenom t-testa, dobivene su na varijablama 03. i 04.<br />
Pritom žene statistički značajno manje definiraju svoje glavne istraživačke aktivnosti kao<br />
komercijalne odnosno namijenjene transferu tehnologije, u odnosu na muškarce 2 , a statistički<br />
značajno više smatraju da je njihovo istraživanje namijenjeno boljitku društva, u odnosu na<br />
muškarce 3 .<br />
1<br />
1= uopće se ne slažem, 5= u potpunosti se slažem; x = aritmetička sredina, s = standardna devijacija<br />
2 2<br />
Stupanj povezanosti je mali (parcijalni η =0,029) (t(305)=3,00;p
Ispitanici se s obzirom na varijablu zvanje razlikuju na četiri varijable: 01, 02, 04. i 05.<br />
Nastavnici izabrani u suradničko zvanje skloniji su definirati glavne istraživačke aktivnosti<br />
kao fundamentalne/teorijske, u odnosu na nastavnike u nastavnom i znanstveno-nastavnom<br />
zvanju 4 . Nastavnici u nastavnom zvanju češće svoje istraživanje definiraju kao<br />
primijenjeno/praktično u odnosu na suradnike 5 , i češće u odnosu na nastavnike u znanstvenonastavnom<br />
i suradničkom zvanju definiraju svoja istraživanja kao društvena/namijenjena<br />
boljitku društva 6 . Nastavnici u znanstveno-nastavnom zvanju češće svoje istraživanje<br />
definiraju kao međunarodno u opsegu ili usmjerenju u odnosu na nastavnike u nastavnom i<br />
suradničkom zvanju 7 .<br />
Slični rezultati dobiveni su i na varijabli dobi. Ispitanici u dobi od 30 godina i mlađi skloniji<br />
su opisati vlastito istraživanje kao fundamentalno/teorijsko u odnosu na ispitanike starije od<br />
50 godina 8 . Ispitanici u dobi od 51 češće ocjenjuju svoje istraživanje kao<br />
praktično/primijenjeno u odnosu na ispitanike u dobi od 31 do 40 godina 9 .<br />
Očekivano, najveće su razlike dobivene s obzirom na nezavisnu varijablu područje najvišeg<br />
stupnja obrazovanja: na pet od ukupno sedam varijabli.<br />
Nastavnici iz prirodnih znanosti češće definiraju svoje istraživanje kao fundamentalno u<br />
odnosu na nastavnike s područja biotehničkih i biomedicinskih znanosti 10 , a u odnosu na<br />
tehničke i biotehničke i biomedicinske znanosti rjeđe definiraju vlastito istraživanje kao<br />
primijenjeno 11 . Nastavnici iz društveno-humanističkog i umjetničkog područja statistički više<br />
ocjenjuju vlastita istraživanja kao društvena, namijenjena boljitku društva, u odnosu na sve tri<br />
skupine 12 , a manje ocjenjuju vlastita istraživanja kao komercijalna odnosno namijenjena<br />
transferu tehnologiju u odnosu na sve tri skupine 13 . Stupanj povezanosti je veliki, odnosno<br />
4 Stupanj povezanosti je mali (parcijalni η 2 =0,044) (F(2,318)=7,383;p
ukupno je objašnjeno 15,5% varijance. Nastavnici s tehničkog područja rjeđe definiraju<br />
istraživanje kao interdisciplinarno u odnosu na biotehničko i biomedicinsko područje,<br />
odnosno društveno-humanističko i umjetničko područje 14 . Nastavnici s integriranih sveučilišta<br />
rjeđe definiraju istraživanje kao komercijalno, odnosno namijenjeno transferu tehnologije, u<br />
odnosu na nastavnike sa Sveučilišta u Zagrebu 15 .<br />
U usporedbi s Hrvatskom, engleski ispitanici češće definiraju istraživanje kao temeljeno na<br />
jednoj disciplini i međunarodno u opsegu ili usmjerenju, dok ispitanici u Hrvatskoj češće<br />
svoje istraživanje definiraju kao primijenjeno, interdisciplinarno i namijenjeno boljitku<br />
društva (Graf 13.). Slični odgovori dobiveni su na pitanju istraživanja definiranog kao<br />
fundamentalno, odnosno ono koje je namijenjeno komercijalnoj djelatnosti, odnosno transferu<br />
tehnologije.<br />
Graf 13. Usporedba Hrvatske i Engleske (%)<br />
Temeljeno na jednoj disciplini<br />
39<br />
21,9<br />
HR ENG<br />
Komercijalno/ namijenjeno transferu tehnologije<br />
Fundamentalno/teorijsko<br />
Međunarodno u opsegu ili usmjerenju<br />
Društveno/ namijenjeno boljitku društva<br />
Multidisciplinarno/ interdisciplinarno<br />
Primijenjeno/ praktično<br />
20<br />
21,9<br />
51<br />
48,6<br />
48<br />
50<br />
55,6<br />
60<br />
61<br />
67<br />
72,2<br />
74,6<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80<br />
14 2<br />
Stupanj povezanosti je mali (parcijalni η =0,046) (F(3,331)=5,364;p
Obrasci istraživačke umreženosti<br />
Postotak od 36,4% nastavnika na nekom od vlastitih istraživačkih projekata radi samostalno<br />
(Tablica 20.). Dok 78,5% ispitanika radi u istraživačkom timu, 21,5% isključivo rade sami. U<br />
anketnom istraživanju ukupno je zahvaćeno 24,9% ispitanika koji su voditelji istraživačkog<br />
projekta. S kolegama iz drugih institucija u državi surađuje 75,4%, a 67,5% surađuje s<br />
kolegama iz inozemstva.<br />
Tablica 20. Istraživačka umreženost 16<br />
NE DA<br />
f % f %<br />
1.<br />
Radite li samostalno (bez suradnika) na nekom od Vaših<br />
istraživačkih projekata?<br />
225 63,6 129 36,4<br />
2. Radite li u istraživačkom timu? 76 21,5 278 78,5<br />
3. Jeste li voditelj na nekom istraživačkom projektu? 266 75,1 88 24,9<br />
4. Surađujete li s kolegama iz drugih institucija u državi? 87 24,6 267 75,4<br />
5. Surađujete li s kolegama iz inozemstva? 115 32,5 239 67,5<br />
Primjenom hi kvadrat testa razlike su dobivene na varijabli spola, dobi, zvanja, područja<br />
najvišeg stupnja obrazovanja i ustrojbenog oblika upravljanja sveučilištem.<br />
Voditelji istraživačkih projekta češće su muškarci (30,9%), nego žene (18,8%) 17 . U<br />
istraživačkom timu najčešće rade nastavnici u znanstveno-nastavnom zvanju (86,4%), zatim<br />
suradnici (75,6%), a rjeđe nastavnici u nastavnom zvanju (50%) 18 . 51,2% znanstvenonastavnog<br />
osoblja voditelji su istraživačkih projekta, 3% suradnika voditelji su istraživačkih<br />
projekta, a niti jedan nastavnik u nastavnom zvanju 19 . 85,2% ispitanika u znanstvenonastavnom<br />
zvanju surađuje s kolegama iz drugih institucija u državi, spram 67,9% nastavnika<br />
u nastavnim i 67,1% suradnika u suradničkim zvanjima 20 . Odnosno 82,1% ispitanika u<br />
znanstveno-nastavnom zvanju surađuje s kolegama iz inozemstva, spram 53,6% nastavnika u<br />
nastavnim i 55,5% suradnika u suradničkim zvanjima 21 . Nastavnici s društvenohumanističkog<br />
i umjetničkog područja najčešće samostalno rade na vlastitom istraživačkom<br />
projektu (48,2%), spram 32,3% u tehničkom području, 26,2% u području biotehnike i<br />
16 Vrijednosti su izražene u f = frekvencijama i % = postocima<br />
17 χ 2 =6,993, df=1, p < 0,01, C= 0,141, p
iomedicine, odnosno 24,5% u području prirodnih znanosti 22 . Voditelji istraživačkih projekta<br />
najčešće su u području biomedicine i biotehnike (40%), a slijedi 26,3% iz tehničkog, 22,4% iz<br />
prirodnog i 17,7% iz društveno-humanističkog i umjetničkog područja 23 . S kolegama iz<br />
inozemstva najčešće surađuju nastavnici i suradnici iz prirodnog područja (75,5%), odnosno<br />
biotehničkog i biomedicinskog (76,9%), a nešto manje 69,7% iz tehničkog, odnosno 58,9% iz<br />
društveno-humanističkog i umjetničkog područja 24 . Voditelji istraživačkih projekata najčešće<br />
su stariji od 41 godine (47,1%), 13% u dobi je između 31 i 40 godina 25 . Surađivanje s<br />
kolegama iz inozemstva raste s godinama, primjerice, 53,4% u dobi od 30 godina i mlađe,<br />
67,5% u dobi od 31 do 40 godina, 72,9% u dobi od 41 do 50 godina i 80,0% u dobi od 50 i<br />
starije 26 . S obzirom na varijablu ustrojbeni oblik upravljanja sveučilištem razlika je dobivena<br />
na tri tvrdnje. Pritom u istraživačkom timu najčešće rade nastavnici i suradnici sa Sveučilišta<br />
u Zagrebu (86,2%) i djelomično integriranih sveučilišta (73,7%), a manje (54,5%) s<br />
integriranih sveučilišta 27 . Nastavnici i suradnici sa Sveučilišta u Zagrebu češće surađuju s<br />
kolegama iz drugih institucija u državi (81,4%) 28 i češće surađuju s kolegama iz inozemstva<br />
(73,9%) 29 , spram nastavnika i suradnika s djelomično integriranih (69,9%, 61,7%) i<br />
integriranih sveučilišta (63,6%, 54,5%).<br />
Samostalan rad na nekom od istraživačkih projekata najzastupljenija je u Australiji,<br />
Sjedinjenim Američkim Državama, Kini i Kanadi, a najmanje u Finskoj i Norveškoj.<br />
Odgovori hrvatskih ispitanika koreliraju s ispitanicima iz Južne Koreje, Brazila i Meksika<br />
(Graf 14.).<br />
22 χ 2 =15,173, df=3 , p < 0,05, C= 0,207, p
Graf 14. Usporedba CAP zemalja: samostalnost u radu (%)<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Radite li samostalno (bez suradnika) na nekom od Vaših<br />
istraživačkih projekata?<br />
16 22<br />
FI<br />
NO<br />
31 31 36 36,4 38 39<br />
AR<br />
MY<br />
KR<br />
HR<br />
BR<br />
MX<br />
47<br />
IT<br />
51 51<br />
HK<br />
JP<br />
58 59<br />
DE<br />
UK<br />
61 66 69 74 79<br />
Zemlje: AU = Australija; AR = Argentina; BR = Brazil; CA = Kanada; CH = Kina; DE = Njemačka; FI =<br />
Finska; HK = Hong Kong; IT = Italija; JP = Japan; KR = Južna Koreja; MX = Meksiko; MY = Malezija; NO =<br />
Norveška; PT = Portugal; UK = Velika Britanija; US = Sjedinjene Američke Države; Izvor: Bennion, Locke<br />
(2009.) HR = Hrvatska<br />
Rad u istraživačkom timu najmanje je zatupljen u Portugalu, a odgovori hrvatskih ispitanika<br />
koreliraju s ispitanicima u Brazilu i Sjedinjenim Američkih Državama (Graf 15.). Ispitanici u<br />
Australiji, Finskoj, Argentini i Norveškoj najčešće rade u istraživačkom timu. Ipak, treba<br />
imati na umu da se na ovom pitanju većina odgovora kreće u rasponu od 73% do 89%.<br />
Graf 15. Usporedba CAP zemalja: rad u istraživačkom timu (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
44<br />
PT<br />
62<br />
JP<br />
Radite li u istraživačkom timu?<br />
73 74 75 76 78 78 78,5 82 82 84 84 85 87 88 88 89<br />
CH<br />
DE<br />
KR<br />
MX<br />
BR<br />
US<br />
HR<br />
IT<br />
UK<br />
Zemlje: AU = Australija; AR = Argentina; BR = Brazil; CA = Kanada; CH = Kina; DE = Njemačka; FI =<br />
Finska; HK = Hong Kong; IT = Italija; JP = Japan; KR = Južna Koreja; MX = Meksiko; MY = Malezija; NO =<br />
Norveška; PT = Portugal; UK = Velika Britanija; US = Sjedinjene Američke Države; Izvor: Bennion, Locke<br />
(2009.)HR = Hrvatska<br />
CA<br />
PT<br />
HK<br />
CA<br />
MY<br />
CH<br />
NO<br />
US<br />
AR<br />
AU<br />
FI<br />
AU<br />
6
Suradnja s kolegama iz drugih institucija u državi najzastupljenija je u Italiji i Hrvatskoj, a<br />
najmanje u Kini (Graf 16.). Ostali odgovori se kreću u rasponu od 51% do 70%.<br />
Graf 16. Usporedba CAP zemalja: suradnja s kolegama iz drugih institucija u zemlji (%)<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
37<br />
CH<br />
Surađujete li s kolegama iz drugih institucija u državi?<br />
51 54 54 55 55<br />
JP<br />
MX<br />
PT<br />
HK<br />
MY<br />
61 61 65 66 67 67 69 69 69 70<br />
BR<br />
US<br />
KR<br />
NO<br />
AU<br />
UK<br />
AR<br />
CA<br />
FI<br />
DE<br />
75,4 77<br />
Zemlje: AU = Australija; AR = Argentina; BR = Brazil; CA = Kanada; CH = Kina; DE = Njemačka; FI =<br />
Finska; HK = Hong Kong; IT = Italija; JP = Japan; KR = Južna Koreja; MX = Meksiko; MY = Malezija; NO =<br />
Norveška; PT = Portugal; UK = Velika Britanija; US = Sjedinjene Američke Države; Izvor: Bennion, Locke<br />
(2009.) HR = Hrvatska<br />
Suradnju s kolegama iz inozemstva najčešće su ostvarili Finci, slijede ispitanici iz Hrvatske,<br />
Norveške i Kanade, a najmanje surađuju s kolegama iz inozemstva ispitanici iz Kine, Japana i<br />
Južne Koreje (Graf 17.). Na ovom pitanju je i najveća raspršenost odgovora.<br />
Drugim riječima, temeljem ovog odgovora može se govoriti o postojanju procesa<br />
internacionalizacije, s obzirom da su u odnosu na CAP zemlje hrvatski ispitanici<br />
nadprosječni.<br />
HR<br />
IT<br />
7
Graf 17. Usporedba CAP zemalja: suradnja s kolegama iz inozemstva (%)<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
13<br />
CH<br />
Surađujete li s kolegama iz inozemstva?<br />
24 29 30 32 32 33 35<br />
JP<br />
KR<br />
BR<br />
MY<br />
PT<br />
US<br />
MX<br />
47<br />
AR<br />
58 59 59 60 61<br />
DE<br />
AU<br />
IT<br />
HK<br />
UK<br />
64 67 67,5 70<br />
Zemlje: AU = Australija; AR = Argentina; BR = Brazil; CA = Kanada; CH = Kina; DE = Njemačka; FI =<br />
Finska; HK = Hong Kong; IT = Italija; JP = Japan; KR = Južna Koreja; MX = Meksiko; MY = Malezija; NO =<br />
Norveška; PT = Portugal; UK = Velika Britanija; US = Sjedinjene Američke Države; Izvor: Bennion, Locke<br />
(2009.) HR = Hrvatska<br />
Stavovi ispitanika spram promjena u financiranju i objavljivanju istraživanja<br />
U nastavku se daje pregled stavova nastavnika o promjenama u financiranju i objavljivanju<br />
rezultata istraživanja.<br />
Nastavnici se najviše slažu s tvrdnjom da se njihova istraživanja provode u skladu s etičkim<br />
smjernicama (87,4%) (Tablica 21.). Da velika očekivanja u pogledu korisnosti i primjene<br />
rezultata mogu ugroziti kvalitetu istraživanja smatra 60,1% anketiranih. Dok, prema mišljenju<br />
69,2% nastavnika, velika očekivanja u pogledu povećanja istraživačke produktivnosti mogu<br />
ugroziti kvalitetu istraživanja. Ipak, 42,4% smatra da bi financiranje istraživanja trebalo biti<br />
usmjereno na najproduktivnije istraživače. Iako 72,2% smatra da su njihove glavne<br />
istraživačke aktivnosti u domeni interdisciplinarnosti, svega 34,4% ocjenjuje da se pri<br />
njihovoj instituciji stavlja naglasak na interdisciplinarnim istraživanjima. Također, 28,3%<br />
ocjenjuje da se pri njihovoj instituciji naglasak stavlja na komercijalna ili primijenjena<br />
istraživanja.<br />
Nadalje, 53,7% ocjenjuje da se od njihovoga prvog zaposlenja povećao pritisak na istraživače<br />
za prikupljanjem vanjskih sredstava za provedbu istraživanja, a 20,8% smatra da vanjski<br />
donatori ili klijenti imaju utjecaja na njihove istraživačke aktivnosti.<br />
U ocjeni restrikcija prilikom objave rezultata istraživanja, 19,5% smatra da su od njihovoga<br />
prvog zaposlenja, tijela koja javno financiraju istraživanja, povećala restrikcije, dok 45,5%<br />
CA<br />
NO<br />
HR<br />
FI<br />
8
niti se slaže niti ne slaže s navedenom ocjenom. U odnosu na privatne financijere istraživanja,<br />
11,5% smatra da su povećane restrikcije prilikom objave rezultata.<br />
Tablica 21. Stavovi ispitanika spram promjena u financiranju i objavljivanju istraživanja 30<br />
1+2 3 4+5 x s<br />
7. Moja istraživanja se provode u skladu s etičkim smjernicama. 1,5 11,1 87,4 4,55 0,773<br />
9.<br />
Velika očekivanja u pogledu povećanja istraživačke<br />
produktivnosti mogu ugroziti kvalitetu istraživanja.<br />
9,6 21,1 69,2 3,89 1,04<br />
10.<br />
Velika očekivanja u pogledu korisnosti i primjene rezultata<br />
mogu ugroziti kvalitetu istraživanja.<br />
11,8 28,1 60,1 3,7 1,041<br />
3.<br />
Vanjski donatori ili klijenti nemaju utjecaja na moje<br />
istraživačke aktivnosti.<br />
20,8 25,7 53,5 3,6 1,391<br />
4.<br />
Od mog prvog zaposlenja povećao se pritisak na istraživače<br />
za prikupljanjem vanjskih sredstava za provedbu istraživanja.<br />
17,7 28,6 53,7 3,51 1,211<br />
8.<br />
Financiranje istraživanja bi trebalo biti usmjereno na<br />
najproduktivnije istraživače.<br />
20,9 36,7 42,4 3,27 1,129<br />
5.<br />
Pri mojoj instituciji naglasak se stavlja na interdisciplinarna<br />
istraživanja.<br />
34,7 30,8 34,4 3,01 1,255<br />
6.<br />
Pri mojoj instituciji naglasak se stavlja na komercijalna ili<br />
primijenjena istraživanje.<br />
40,9 30,8 28,3 2,8 1,204<br />
1.<br />
Od mojeg prvog zaposlenja tijela koja javno financiraju<br />
istraživanja povećala su restrikcije prilikom objave rezultata.<br />
35 45,5 19,5 2,69 1,135<br />
2.<br />
Od mojeg prvog zaposlenja privatni financijeri istraživanja<br />
povećali su restrikcije prilikom objave rezultata.<br />
39,8 48,7 11,5 2,53 1,07<br />
Razlike s obzirom na varijablu spola, primjenom t-testa, dobivene su na varijablama 01, 04,<br />
06. i 07. Pritom žene, u odnosu na muškarce, statistički značajno više ocjenjuju da su od<br />
njihovoga prvog zaposlenja tijela koja javno financiraju istraživanja povećala restrikcije<br />
prilikom objave rezultata 31 . Nadalje, statistički značajno više ocjenjuju da su od njihovoga<br />
prvog zaposlenja privatni financijeri istraživanja povećali restrikcije prilikom objave<br />
rezultata, u odnosu na muškarce 32 . Žene su sklonije i stavu da se njihovo istraživanje provodi<br />
u skladu s etičkim smjernicama u odnosu na muškarce 33 . Muškarci su skloniji stavu da se pri<br />
njihovoj instituciji naglasak stavlja na komercijalna ili primijenjena istraživanja, u odnosu na<br />
žene 34 . S obzirom na varijablu zvanje razlika je dobivena na varijablama 04. i 07. Nastavnici<br />
u znanstveno-nastavnom zvanju češće smatraju da se od njihova prvog zaposlenja povećao<br />
pritisak na istraživače za prikupljanjem vanjskih sredstava za provedbu istraživanja u odnosu<br />
30 1= uopće se ne slažem, 5= u potpunosti se slažem; x = aritmetička sredina, s = standardna devijacija<br />
31 Stupanj povezanosti je mali (parcijalni η 2 =0,013) (t(321)=2,02;p
na nastavnike u nastavnom i suradničkom zvanju 35 . U odnosu na suradničko zvanje češće se<br />
slažu s tvrdnjom da se njihova istraživanja provode u skladu s etičkim smjernicama 36 . S<br />
obzirom na varijablu dobi, razlika je dobivena na dvije varijable. Nastavnici stariji od 50<br />
godina češće se slažu da se od njihovoga prvog zaposlenja povećao pritisak na istraživače za<br />
prikupljanjem vanjskih sredstava za provedbu istraživanja, u odnosu na najmlađu dobnu<br />
skupinu 37 . Da velika očekivanja u pogledu korisnosti i primjene rezultata mogu ugroziti<br />
kvalitetu istraživanja češće smatraju ispitanici u dobi od 31 do 40 godina, nego mlađi od 31<br />
godine 38 . Nastavnici s područja biotehničkih i biomedicinskih znanosti češće se slažu s<br />
tvrdnjom da se njihova istraživanja provode u skladu s etičkim smjernicama u odnosu na<br />
nastavnike s tehničkog područja 39 . Analogno ranijim rezultatima nastavnici s društvenohumanističkog<br />
i umjetničkog područja rjeđe se slažu s tvrdnjom da se pri njihovoj instituciji<br />
stavlja naglasak na komercijalna ili primijenjena istraživanja u odnosu na nastavnike s<br />
tehničkih i biotehničkih i biomedicinskih znanosti 40 . Nastavnici s integriranih sveučilišta<br />
rjeđe se slažu da se pri njihovoj instituciji stavlja naglasak na interdisciplinarna istraživanja 41 ,<br />
odnosno komercijalna istraživanja 42 u odnosu na nastavnike sa Sveučilišta u Zagrebu.<br />
U komparaciji rezultata s ispitanicima u Engleskoj vidljivo je da je pritisak za prikupljanjem<br />
vanjskih sredstava u Engleskoj još veći, a u odnosu na Hrvatsku bitno se veći naglasak stavlja<br />
na interdisciplinarna i primijenjena (komercijalna) istraživanja (Graf 18.). Ispitanici iz<br />
Engleske bitno se manje slažu s ocjenom da financiranje istraživanja mora biti usmjereno na<br />
najproduktivnije istraživače, ali se i bitno manje, u odnosu na hrvatske ispitanike, slažu s<br />
ocjenom da vanjski klijenti nemaju utjecaja na istraživačke aktivnosti.<br />
35 Stupanj povezanosti je mali (parcijalni η 2 =0,037) (F(2,319)=6,051;p
Drugim riječima, može se tvrditi da je u Hrvatskoj pritisak za traženjem vanjskih izvora<br />
financiranja bitno porastao od trenutka prvog zapošljavanja, ali još uvijek vanjski klijenti<br />
nemaju važnijeg utjecaja na istraživačke aktivnosti.<br />
Graf 18. Usporedba rezultata Hrvatske i Engleske<br />
Od mojeg prvog zaposlenja privatni financijeri istraživanja 10<br />
povećali su restrikcije prilikom objave rezultata. 11,5<br />
HR ENG<br />
Od mojeg prvog zaposlenja tijela koja javno financiraju<br />
istraživanja povećala su restrikcije prilikom objave rezultata.<br />
Pri mojoj instituciji naglasak se stavlja na komercijalna ili<br />
primijenjena istraživanje.<br />
Pri mojoj instituciji naglasak se stavlja na interdisciplinarna<br />
istraživanja.<br />
Financiranje istraživanja bi trebalo biti usmjereno na<br />
najproduktivnije istraživače.<br />
Od mog prvog zaposlenja povećao se pritisak na istraživače za<br />
prikupljanjem vanjskih sredstava za provedbu istraživanja.<br />
Vanjski donatori ili klijenti nemaju utjecaja na moje istraživačke<br />
aktivnosti.<br />
Velika očekivanja u pogledu korisnosti i primjene rezultata mogu<br />
ugroziti kvalitetu istraživanja.<br />
Velika očekivanja u pogledu povećanja istraživačke<br />
produktivnosti mogu ugroziti kvalitetu istraživanja.<br />
Moja istraživanja se provode u skladu s etičkim smjernicama.<br />
Financijeri istraživanja<br />
12<br />
19,5<br />
22<br />
28,3<br />
34,4<br />
36<br />
42,4<br />
55<br />
53,7<br />
53,5<br />
65<br />
55<br />
60,1<br />
72<br />
69,2<br />
76<br />
84<br />
87,4<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
U sljedećoj tablici (Tablica 22.) nalazi se raspodjela postotaka kojim su u tekućoj ili protekloj<br />
akademskoj godini financirana istraživanja u kojima ispitanici sudjeluju. Najmanje<br />
istraživanja financiraju privatne neprofitne zaklade/agencije i tijela lokalne i područne<br />
(regionalne) samouprave. Ustanove zaposlenja također u pravilu ne financiraju istraživanja<br />
ispitanika, kod 71,8% ispitanika uopće ne financiraju, kod 10,2% ispitanika financiraju 10%<br />
istraživanja, a kod svega 2,3% istraživanja su u potpunosti financirana od ustanove<br />
zaposlenja. Javne agencije ili zaklade također u pravilu ne financiraju istraživanja kod 83,3%<br />
ispitanika, kod 0,3% ispitanika financiraju 90%, kod 0,8% - 80% istraživanja, kod 0,6%<br />
ispitanika javne agencije financiraju 50%. Ministarstvo obrazovanja, znanosti i školstva i<br />
dalje je dominantan izvor financiranja, kod 26,6% ispitanika financiraju 100% istraživanja, a<br />
26% ispitanika Ministarstvo ne financira uopće. Između 8,6% ispitanika i 1,7% ispitanika<br />
Ministarstvo financira istraživanje između 10% do 90% . Financiranje od strane poslovnih<br />
11
tvrtki i industrije je rijetko, 79,4% ispitanika uopće ne financiraju, a kod 1,4% financiraju<br />
istraživanja u potpunosti.<br />
Tablica 22. Financijeri istraživanja (I.)<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
1. Vaše institucije 71,8 10,2 6,2 3,1 0 4,0 0 0,3 1,7 0,6 2,3<br />
2.<br />
Javnih agencija<br />
(zaklada) za<br />
financiranje istraživanja<br />
83,3 7,6 3,1 1,7 0,8 0,6 1,1 0,6 0,8 0,3 0<br />
3. Ministarstva 26,0 3,4 5,1 4,5 1,7 8,2 1,7 7,3 7,9 7,6 26,6<br />
4.<br />
5.<br />
6.<br />
Tijela lokalne i<br />
područne (regionalne)<br />
samouprave<br />
Poslovnih tvrtki ili<br />
industrije<br />
Privatnih neprofitnih<br />
zaklada/ agencija<br />
90,1 4,8 1,4 1,4 0,3 1,1 0 0,6 0 0 0,3<br />
79,4 8,2 5,1 2,3 0,8 1,4 0 0,3 0,8 0,3 1,4<br />
94,4 0,6 1,1 2,0 0,3 0,6 0,3 0,3 0,3 0 0,3<br />
Kod 36,9% ispitanika nacionalni subjekti financiraju istraživanje u potpunosti, a kod 76,5%<br />
međunarodni subjekti uopće ne financiraju istraživanja (Tablica 23.). Stoga se može govoriti<br />
da je proces internacionalizacije, mjeren kroz postotak financiranja od strane međunarodnih<br />
organizacija, slab, no ipak su određeni pomaci vidljivi.<br />
Tablica 23. Financijeri istraživanja (II.)<br />
1.<br />
2.<br />
Nacionalnih organizacija/<br />
subjekata<br />
Međunarodnih organizacija/<br />
subjekata<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
37,5 0,9 1,5 2,3 1,5 3,5 1,5 2,9 7,3 4,4 36,9<br />
76,5 4,9 6,7 3,2 2,6 2,9 1,2 1,2 0,3 0,3 0,3<br />
12
Znanstveni doprinos u posljednje tri godine<br />
O znanstvenom doprinosu nastavnika i suradnika u akademskoj zajednici u Hrvatskoj već je<br />
bilo dosta riječi u znanstvenoj literaturi. Ovo istraživanje ukazuje na relativno slabu<br />
produktivnost, s obzirom da je riječ o broju radova u posljednjih tri godine. Međutim, nalaz i<br />
ne treba čuditi s obzirom da većina ispitanika smatra da se posljednjih godina obim nastavnih<br />
obveza povećao na štetu istraživačkog rada (Tablica 24.).<br />
Ispitanici su u posljednje tri godine u prosjeku objavili 4,66 radova, dok su u prosjeku 4,87<br />
radova prezentirali na znanstvenim ili stručnim skupovima. U prosjeku su recenzirali 3,27<br />
radova ili studijskih programa. Otprilike 25% ispitanika objavilo je više od 7 radova, odnosno<br />
recenziralo je više od 5 radova ili studijskih programa. Jednu ili više znanstvenih ili stručnih<br />
knjiga u autorstvu ili koautorstvo objavilo je 25% ispitanika, koliko je objavilo i istraživačka<br />
izvješća ili monografije pisane za financirani projekt. Očekivano, najmanja je učestalost broja<br />
(osiguranog) patenata za proces ili izum, računalnih programa napisanih za široku uporabu,<br />
odnosno izvedenih ili izloženih umjetničkih radova i snimljenih video uradaka ili filmova.<br />
Tablica 24. Znanstveni doprinos u posljednje tri godine u Hrvatskoj<br />
x s Min Max<br />
Kvartili<br />
Q1 Q2 Q3<br />
Znanstvene/ stručne knjige u autorstvu ili<br />
koautorstvu<br />
0,62 1,098 0 8 0 0 1<br />
Urednik/ca ili član/ica uredništva<br />
znanstvenih/ stručnih knjiga<br />
0,44 1,063 0 10 0 0 0<br />
Članci objavljeni u znanstvenoj/ stručnoj<br />
knjizi ili časopisu<br />
4,66 4,631 0 20 i više 1 3 7<br />
Istraživačka izvješća/ monografije pisane za<br />
financirani projekt<br />
0,72 1,791 0 15 0 0 1<br />
Radovi prezentirani na znanstvenim/<br />
stručnim skupovima<br />
4,87 4,701 0 20 i više 1 3 7<br />
Stručni članci objavljeni u novinama ili<br />
tjednicima<br />
1,28 3,215 0 20 i više 0 0 1<br />
Recenzije znanstvenih radova i/ili studijskih<br />
programa<br />
3,27 4,892 0 20 i više 0 0,5 5<br />
Osiguran patent za proces ili izum 0,02 0,15 0 2 0 0 0<br />
Računalni program napisan za široku<br />
uporabu<br />
0,13 0,661 0 10 0 0 0<br />
Izveden ili izložen umjetnički rad 0,33 2,048 0 20 i više 0 0 0<br />
Snimljen video ili film 0,12 0,7 0 8 0 0 0<br />
U odnosu na druge promatrane CAP zemlje hrvatski ispitanici imaju najlošiji rezultat na<br />
gotovo svim varijablama (Tablica D.7.). Prosječno bolji rezultat imaju u broju članaka<br />
13
objavljenih u knjizi ili časopisu u odnosu na ispitanike iz Južnoafričke Republike i koreliraju<br />
u prosječnom broju snimljenih video uradaka ili filmova, odnosno računalnih programa<br />
napisanih za široku upotrebu u odnosu na japanske ispitanike.<br />
Tablica 25. Znanstveni doprinos u posljednje tri godine: usporedba s CAP zemljama<br />
Znanstvene/ stručne knjige u autorstvu ili<br />
koautorstvu<br />
Urednik/ca ili član/ica uredništva znanstvenih/<br />
stručnih knjiga<br />
Članci objavljeni u znanstvenoj/ stručnoj knjizi ili<br />
časopisu<br />
Istraživačka izvješća/ monografije pisane za<br />
financirani projekt<br />
Radovi prezentirani na znanstvenim/ stručnim<br />
skupovima<br />
Stručni članci objavljeni u novinama ili<br />
tjednicima<br />
HR ENG AU HK JP JAR<br />
x x x x x x<br />
0,62 1,3 np* 0,86 1,9 1,45<br />
0,44 1,4 np 0,82 0,7 1,03<br />
4,66 5,8 7,8 10,1 9,8 3,93<br />
0,72 3,4 2,92 2,57 1,5 np<br />
4,87 5.2 6,22 8,1 6,7 4,56<br />
1,28 2,2 2,96 4,02 1,5 np<br />
Osiguran patent za proces ili izum 0,02 2,0 np np 0,5 np<br />
Računalni program napisan za široku uporabu 0,13 2,4 np np 0,1 np<br />
Izveden ili izložen umjetnički rad 0,33 4,3 np np 1,6 np<br />
Snimljen video uradak ili film 0,12 2,3 np 0,39 0,1 np<br />
*Podaci nisu dostupni<br />
Zaključak<br />
Ako prihvatimo tezu da se važnost ili relevantnost znanja očituje u razlikovanju tradicionalne<br />
akademije i društva znanja, gdje je u tradicionalnoj akademiji najviši cilj bio kreirati<br />
fundamentalno znanje u smislu otkrića, dok se u društvu znanja naglasak stavlja na korisna<br />
znanja ili primijenjena znanja, onda možemo reći da je Hrvatska na putu u društvo znanja.<br />
Naime, na pitanje da ocijeni tip istraživanja kojim se bave, većina ispitanika je ocijenila da su<br />
njihove glavne istraživačke aktivnosti u području primijenjenog istraživanja (74,6%), odnosno<br />
72,2% stavlja naglasak na interdisciplinarna istraživanja. Podjednako je važno napomenuti da<br />
50% ispitanika ocjenjuje da je njihovo istraživanje međunarodno u opsegu ili usmjerenju.<br />
Svega 55,6% anketiranih definira istraživačke aktivnosti kao one namijenjene boljitku<br />
društvu, što ukazuje na relativno slabu relevantnost produciranog znanja. Razlike su dobivene<br />
na dijelu zavisnih varijabli u odnosu na sve promatrane nezavisne varijable, iako je veličina<br />
efekta relativno mala. Srednja veličina efekta (ukupan postotak objašnjenje varijance)<br />
dobivena je na definiciji istraživanja kao društvenog, odnosno namijenjenog boljitku društvu,<br />
gdje nastavnici i suradnici iz društveno-humanističkog i umjetničkog područja statistički<br />
14
značajno više definiraju istraživanje kao takvo u odnosu na preostale tri grupe. Veličina efekta<br />
dobivena je na stavu navedenih nastavnika koji rjeđe ocjenjuju vlastita istraživanja kao<br />
komercijalna odnosno namijenjena transferu tehnologije u odnosu na preostale tri grupe. Žene<br />
i nastavnici s integriranih sveučilišta u odnosu na nastavnike sa Sveučilišta u Zagrebu također<br />
su manje skloni definirati istraživanje kao komercijalno. Interdisciplinarnom pristupu manje<br />
su skloni nastavnici s tehničkog područja.<br />
Dominira timski rad, ipak 21,5% ispitanika rade sami, odnosno ne sudjeluju u niti jednom<br />
istraživačkom timu, dok 36,4% na nekom od istraživačkih projekta radi samostalno. Prisutna<br />
je i međunarodna suradnja, odnosno 67,5% nastavnika surađuje s kolegama iz inozemstva, što<br />
ukazuje na postojanje i pokretanje procesa internacionalizacije. Njih 75,4% surađuje s<br />
kolegama iz drugih institucija u državi pa se može zaključiti kako postoji relativno dobra<br />
umreženost.<br />
Voditelji istraživačkih programa češće su muškarci, nastavnici u znanstveno-nastavnom<br />
zvanju, iz područja biomedicine i biotehnike i stariji od 41 godine. Surađivanje s kolegama iz<br />
drugih institucija u državi i inozemstvu češće je kod nastavnika sa Sveučilišta u Zagrebu<br />
izabranih u znanstveno-nastavno zvanje. Surađivanje s kolegama iz inozemstva raste s<br />
godinama, a najčešće surađuju nastavnici i suradnici iz prirodnih znanosti, odnosno<br />
biotehničkih i biomedicinskih. Nastavnici s društveno-humanističkog i umjetničkog područja<br />
najčešće samostalno rade na vlastitom istraživačkom projektu, dok ispitanici sa Sveučilišta u<br />
Zagrebu najčešće rade u istraživačkom timu.<br />
Nastavnici u pravilu ocjenjuju da se njihova istraživanja provode u skladu s etičkim<br />
smjernicama (87,4%). Također ocjenjuju da velika očekivanja u pogledu korisnosti i primjene<br />
rezultata i velika očekivanja u pogledu povećanja istraživačke produktivnosti mogu ugroziti<br />
kvalitetu istraživanja. Zanimljiv je i nalaz kako 72,2% smatra da su njihove glavne<br />
istraživačke aktivnosti u domeni interdisciplinarnosti (rjeđe nastavnici s integriranih<br />
sveučilišta), svega 34,4% ocjenjuje da se pri njihovoj instituciji stavlja naglasak na<br />
interdisciplinarna istraživanja. Drugim riječima, nalaz je zanimljiv jer, kako je ranije rečeno,<br />
integrirana sveučilišta omogućuju kreiranje i ostvarivanje novih studijskih programa kakve<br />
zahtjeva tržište rada i koje odlikuje visok stupanj interdisciplinarnosti. Međutim, istraživanje<br />
je pokazalo kako se s ovom tvrdnjom manje slažu ispitanici s integriranih sveučilišta u odnosu<br />
na ispitanike sa Sveučilišta u Zagrebu (dok se stav ispitanika s djelomično integriranih<br />
sveučilišta ne razlikuje u odnosu na druge dvije skupine).<br />
Visok je postotak nastavnika u znanstveno-nastavnom zvanju i onih starijih od 50 godina koji<br />
ocjenjuju da se od njihovoga prvog zaposlenja povećao pritisak na istraživače za<br />
15
prikupljanjem vanjskih sredstava za provedbu istraživanja, a dio smatra da vanjski donatori ili<br />
klijenti imaju direktnog utjecaja na njihove istraživačke aktivnosti. Podjednak (19,5%) dio<br />
nastavnika i suradnika smatra da su od njihovoga prvog zaposlenja tijela koja javno<br />
financiraju istraživanja povećala restrikcije, kao i 11,5% privatnih financijera. Drugim<br />
riječima, može se govoriti o promjenama u dijelu koji se tiče financiranja i publiciranja<br />
rezultata.<br />
Što se tiče aspekta financiranja, većinu istraživanja financira Ministarstvo znanosti<br />
obrazovanja i športa, iako kod tek manjeg dijela u potpunosti. Ustanove, javne agencije<br />
(zaklade) i poslovne tvrtke, odnosno industrija, također sufinanciraju istraživanja, ali u<br />
manjem dijelu, a najmanje su zastupljene privatne ili neprofitne organizacije odnosno tijela<br />
lokalne i područne (regionalne) samouprave. Nadalje, ovo istraživanje je ukazalo na slabu<br />
znanstveno-istraživačku produktivnost, s obzirom da je riječ o prosječnom broju radova u<br />
posljednje tri godine, a još je negativniji nalaz kada se rezultati hrvatskih ispitanika usporede s<br />
odgovorima ispitanika iz drugih CAP zemalja. Ovaj nalaz, s druge strane, i čudi s obzirom da<br />
većina ispitanika smatra da se posljednjih godina obim nastavnih obaveza povećao na štetu<br />
istraživačkog rada.<br />
16