Кожне и венеричне болести са негом - Medicinski fakultet ...
Кожне и венеричне болести са негом - Medicinski fakultet ...
Кожне и венеричне болести са негом - Medicinski fakultet ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ZBIRKA<br />
TEST PITANJA IZ<br />
DERMATOVENEROLOGIJE<br />
Univerzitet u Kragujevcu<br />
<strong>Medicinski</strong> <strong>fakultet</strong><br />
1<br />
Nebojša Krstić
ZBIRKA<br />
TEST PITANJA SA ODGOVORIMA IZ<br />
DERMATOVENEROLOGIJE<br />
Prof. dr Nebojša Krstić<br />
nastavnik Medicinskog <strong>fakultet</strong>a u Kragujevcu na predmetu<br />
Dermatovenerologija<br />
2
Kragujevac maj , 2005.<br />
SADRŽAJ<br />
A. DERMATOLOŠKA PROPEDEVTIKA..........................................................................................................1<br />
I. STRUKTURA I FUNKCIJA KOŽE................................................................................................................................................1<br />
II. OSNOVI DERMATOLOŠKE DIJAGNOSTIKE.........................................................................................................................3<br />
III. TERAPIJA.......................................................................................................................................................................................5<br />
IV. MIKROBIOLOGIJA KOŽE...........................................................................................................................................................6<br />
V. OSNOVI HISTOPATOLOŠKE I IMUNOPATOLOŠKE DIJAGNOSTIKE...............................................................................7<br />
B. SPECIJALNA DERMATOLOGIJA..............................................................................................................7<br />
I. ERITEMATOZNE DERMATOZE.................................................................................................................................................7<br />
II. PURPURE.......................................................................................................................................................................................8<br />
III. URTIKARIJA I SRODNE BOLESTI...........................................................................................................................................9<br />
IV. GRUPA EKCEMA.........................................................................................................................................................................9<br />
V. ERITEMOSKVAMOZNE DERMATOZE...................................................................................................................................10<br />
VI. ERITRODERMIJE........................................................................................................................................................................11<br />
VII. PAPULOZNE DERMATOZE......................................................................................................................................................11<br />
VIII. BULOZNE DERMATOZE...........................................................................................................................................................12<br />
IX. BOLESTI POREMEĆENE KERATINIZACIJE (KERATOZE).................................................................................................13<br />
X. NODOZNE DERMATOZE...........................................................................................................................................................15<br />
XI. DISHROMIJE................................................................................................................................................................................15<br />
XII. ATROFIJE KOŽE .........................................................................................................................................................................16<br />
XIII. DISTROFIJE KOŽE.....................................................................................................................................................................17<br />
XIV. BOLESTI VEZIVNOG TKIVA...................................................................................................................................................17<br />
XV. TRIHOZE......................................................................................................................................................................................21<br />
XVI. ONIHOZE .....................................................................................................................................................................................23<br />
XVII. OBOLJENJA SEBACEALNIH ŽLEZDA...................................................................................................................................23<br />
XVIII. HIDROZE......................................................................................................................................................................................25<br />
XIX. PRURIGINOZNE DERMATOZE................................................................................................................................................26<br />
XX. INFEKTIVNE BOLESTI KOŽE.................................................................................................................................................27<br />
XXI. NEINFEKTIVNI GRANULOMI KOŽE.....................................................................................................................................37<br />
XXII. ARTEFICIJALNE DERMATOZE...............................................................................................................................................38<br />
XXIII. OBOLJENJA PERIFERNIH ARTERIJA I VENA ULCEROZNE DERMATOZE.................................................................40<br />
XXIV. BOLESTI SLUZOKOŽE USNE DUPLJE I JEZIKA................................................................................................................42<br />
XXV. NEVENERIČNE BOLESTI KOŽE I SLUZOKOŽE POLNIH ORGANA................................................................................43<br />
XXVI. BENIGNI TUMORI, NEVUSI I NEUROKRISTOPATIJE.......................................................................................................44<br />
XXVII. PREKANCEROZNE DERMATOZE, MALIGNI TUMORI,<br />
PSEUDOEPITELIOMSKE HIPERPLAZIJE I PARANEOPLAZIČNE<br />
DERMATOZE...............................................................................................................................................................................49<br />
XXVIII. KUTANI LIMFOMI I LEUKEMIJE (HEMATODERMIJE)......................................................................................................55<br />
C. VENEROLOGIJA - BOLESTI KOJE SE PRENOSE SEKSUALNIM<br />
KONTAKTOM ( S T D ).................................................................................................................................57<br />
UVOD............................................................................................................................................................................................57<br />
I. SYPHILIS......................................................................................................................................................................................58<br />
II. GONORRHOEA............................................................................................................................................................................64<br />
III. ULCUS MOLLE...........................................................................................................................................................................66<br />
IV. LYMPHOGRANULOMA VENEREUM .....................................................................................................................................68<br />
V. GRANULOMA INGUINALE......................................................................................................................................................69<br />
VI. URETHRITIS NON – GONORRHOICA.....................................................................................................................................70<br />
VII. HERPES GENITALIS ...................................................................................................................................................................... 71<br />
VIII. CONDYLOMATA ACUMINATA ................................................................................................................................................. 72<br />
IX. SINDROM STEČENE IMUNODEFICIJENCIJE........................................................................................................................... 73<br />
TAČNI ODGOVORI..........................................................................................................................................................................77<br />
LITERATURA....................................................................................................................................................................................78<br />
3
A. DERMATOLOŠKA PROPEDEVTIKA<br />
I STRUKTURA I FUNKCIJA KOŽE<br />
1. Stratum corneum je epidermalni:<br />
a) providni sloj<br />
b) zrnasti sloj<br />
c) rožasti sloj<br />
2. Koža predstavlja:<br />
a) osteomuskularni organ<br />
b) neuroreceptorni organ<br />
c) digestivni organ<br />
3. Granica između epiderma i derma je:<br />
a) valovita<br />
b) horizontalna<br />
c) nazubljena<br />
4. Stratum granulosum predstavlja:<br />
a) zrnasti sloj epiderma<br />
b) rožasti sloj epiderma<br />
c) nazubljeni sloj epiderma<br />
5. Stratum corneum sadrži :<br />
a) ćelije sa jedrom<br />
b) ćelije bez jedra<br />
c) matične ćelije<br />
6. Eumelanin, feomelanin i neuromelanin su pigmenti koji<br />
se stvaraju u :<br />
a) melanozomima<br />
b) lojnim žlezdama<br />
c) znojnim žlezdama<br />
1
7. Uloga ekrine sekrecije je najvažnija:<br />
a) u venerologiji<br />
b) u kozmetici<br />
c) u termoregulaciji<br />
8. Sebacealna žlezda sa dlakom i pridodatim mišićem čini:<br />
a) melanocitnu jedinicu<br />
b) sebacealnu jedinicu<br />
c) pilosebacealnu jedinicu<br />
9. Dermatitis seborrhoica daje karakterističnu:<br />
a) ’’coronu psoriaticu’’<br />
b) ’’coronu seborrhoicu’’<br />
c) ’’coronu sifilitiku’’<br />
10. Seboroični predeli su:<br />
a) interskapularne regije<br />
b) ingvinalni predeli<br />
c) poplitealne jame<br />
11. U anagenoj fazi se nalaze:<br />
a) oko 60% dlaka<br />
b) oko 85% dlaka<br />
c) oko 40% dlaka<br />
12. Fiziološki značaj dlaka je u:<br />
a) zaštiti kože od spoljnih agenasa<br />
b) zaštiti kože od opekotina<br />
c) zaštiti kože samo od povreda<br />
13. Na spoju epiderma i derma nalazi se:<br />
a) bazalna membrana<br />
b) pseudoelastična membrana<br />
c) fibrozna membrana<br />
2
14. Prema izgledu i organizaciji vlakana derm se deli na:<br />
a) epidermis i subcutis<br />
b) papilarni i retikularni<br />
c) kolageni i elastični<br />
15. Hipodermis se sastoji pretežno od:<br />
a) masnih ćelija (lipocita)<br />
b) kolagenih vlakana<br />
c) mastocita<br />
16. Sluzokoža usne duplje prekriva:<br />
a) cilindričan epitel<br />
b) pločastoslojevit epitel<br />
c) kao i kožu- epiderm<br />
17. Oralna sluzokoža ima:<br />
a) digestivnu i protektivnu ulogu<br />
b) nadražajnu ulogu<br />
c) samo mastikatornu ulogu<br />
II OSNOVI DERMATOLOŠKE DIJAGNOSTIKE<br />
18. Makule spadaju u eflorescencije:<br />
a) u nivou kože<br />
b) iznad nivoa kože<br />
c) ispod nivoa kože<br />
19. Makule usled poremećaja u sadržaju melanina mogu<br />
biti:<br />
a) samo vitiligo<br />
b) uvek hipohromije<br />
c) hipohromije i hiperhromije<br />
3
20. Purpura nastaje usled:<br />
21. Petehije su:<br />
22. Vibices je:<br />
a) ekstravazacije plazme<br />
b) ekstravazacije krvi u gornjem delu derma<br />
c) uboda iglom<br />
a) zrakaste purpure<br />
b) tačkaste purpure<br />
c) prstolike purpure<br />
a) kružna purpura<br />
b) trakasta purpura<br />
c) isprekidana purpura<br />
23. Tumor je u smislu eflorescencije :<br />
a) jak bol<br />
b) otok<br />
c) zapaljenje<br />
24. Keratoza je:<br />
25. Ragada je:<br />
a) deskvamacija<br />
b) orožavanje<br />
c) lihenifikacija<br />
a) kožni greben<br />
b) kurje oko<br />
c) prskotina ili pukotina<br />
26. Ekskorijacija je:<br />
a) oštećenje epiderma i površnog derma-<br />
ogrebotina<br />
b) posekotina<br />
c) hematom<br />
4
27. Gangrena je posledica:<br />
a) prestanka dotoka krvi<br />
b) gušavosti<br />
c) demencije<br />
28. Sve eflorescencije se mogu pojaviti kao:<br />
a) pojedinačne<br />
b) grupisane<br />
c) pojedinačne i grupisane<br />
29. Anamnesis morbi je:<br />
a) prethodna bolest<br />
b) sadašnja bolest<br />
c) recidiv bolesti<br />
30. Status localis je:<br />
a) bol na određenom mestu tela<br />
b) lokalni nalaz simptoma i znakova oboljenja<br />
c) mesto boravka bolesnika<br />
III TERAPIJA<br />
31. Tetraciklini i Eritromicin su:<br />
a) antimikotici<br />
b) antibiotici<br />
c) citostatici<br />
32. Podofilin ima:<br />
a) keratoplastičko svojstvo<br />
b) citotoksično dejstvo<br />
c) antiparazitarno dejstvo<br />
5
33. Sumporni preparati u lokalnoj th. deluju kao:<br />
a) antivirusno sredstvo<br />
b) antimikotični preparat<br />
c) antiskabiozni lek<br />
34. Ultraljubičasti zraci predstavljaju:<br />
a) elektromagnetnu sunčevu radijaciju<br />
b) lampe veštačke svetlosti<br />
c) prirodnu nepogodu<br />
35. KrioTh se koristi za lečenje:<br />
a) veruka vulgaris<br />
b) samo bakterijskih infekcija<br />
c) parazitarnih bolesti<br />
36. Laseri deluju:<br />
a) termički<br />
b) mehanički<br />
c) hemijski<br />
IV MIKROBIOLOGIJA KOŽE<br />
37. Propionbacterium acnes je:<br />
a) aerob<br />
b) anaerob<br />
c) aerob i anareob<br />
38. Tranzijentna ili kontaminantna flora je:<br />
a) stalna flora kože<br />
b) prolazna, deponovana iz okoline<br />
c) rezidentna flora kože<br />
6
V OSNOVI HISTOPATOLOŠKE I<br />
IMUNOPATOLOŠKE DIJAGNOSTIKE<br />
39. Materijal za biopsiju se uzima sa prethodno:<br />
a) lečene promene<br />
b) iritirane promene<br />
c) sekundarno neizmenjene regije- lezije<br />
40. Hiperkeratoza predstavlja zadebljanje:<br />
a) granuloznog sloja<br />
b) spinoznog sloja<br />
c) kornealnog sloja<br />
41. DIF i IIF su pomoćne dijagnostičke metode za<br />
dokazivanje:<br />
a) buloznih i autoimunih bolesti<br />
b) eczema<br />
c) parazitarnih bolesti kože<br />
B. SPECIJALNA DERMATOLOGIJA<br />
I ERITEMATOZNE DERMATOZE<br />
42. Eritem koji zahvata velike površine tela se naziva:<br />
a) rosacea<br />
b) solitarni<br />
c) generalizovani<br />
43. Intertrigo spada u:<br />
a) generalizovane eriteme:<br />
b) regionalne eriteme<br />
c) vazomotorne eriteme<br />
44. Pellagra daje promene u vidu:<br />
a) dizurije, digestivnih smetnji i diabetesa<br />
b) dermatitisa, demencije i dijareje<br />
c) diabetesa, nekrolize i disproteinemije<br />
7
45. Erythema pernio nastaju u:<br />
a) letnjim mesecima<br />
b) pretežno u zimskim mesecima<br />
c) bez obzira na vreme i sezonu godine<br />
46. Kod rosacee kao najteži ishod nastaje:<br />
a) TEN – toksična epidermalna nekroliza<br />
b) EEM – erythema exudativum multiforme<br />
c) rhinophyma<br />
47. Acroasphyxia je češća u osoba:<br />
a) ženskog pola<br />
b) muškog pola<br />
c) u dečjem uzrastu<br />
II PURPURE<br />
48. Purpura senilis nastaje usled:<br />
a) redukcije vezivnog tkiva kod starih osoba<br />
b) nedostatka vitamina ’’B’’<br />
c) hipersenzitivnog vasulitisa<br />
49. Dermatitis progressova pigmentosa predstavlja:<br />
a) Morbus Schamberg<br />
b) Morbus Doukas Kapetanakis<br />
c) Purpura Schonlein – Henoch<br />
50. Vaskulitisi nastaju deponovanjem:<br />
a) imunih kompleksa<br />
b) fibrinskih kompleksa<br />
c) hemoglobina i hemosiderina<br />
8
III URTIKARIJA I SRODNE BOLESTI<br />
51. Urticarija je poznata kao bolest:<br />
a) ’’lišaj’’<br />
b) ’’rusa’’<br />
c) ’’koprivnjača’’<br />
52. Imunološke urtikarije su najčešće prouzrokovane<br />
reakcijom:<br />
a) I tipa preosetljivosti<br />
b) III tipa preosetljivosti<br />
c) IV tipa preosetljivosti<br />
53. Angiodem se kod obolelih od urtikarije naziva:<br />
a) Oedema Quincke<br />
b) Oedema linguae<br />
c) Oedema palpebrae<br />
54. Urticaria cholinergica je:<br />
a) ’’e effort’’<br />
b) e pressione<br />
c) e calore<br />
IV GRUPA EKCEMA<br />
55. Epidermodermitis allergica je sinonim za:<br />
a) eczem<br />
b) scabies<br />
c) tineu<br />
56. Ekcem uglavnom počinje:<br />
a) madidacijom<br />
b) svrabom i eritemom<br />
c) krustama i lihenifikacijom<br />
9
57. Za etiološku dijagnostiku vulgarnog ekcema vrši se:<br />
a) epikutano testiranje<br />
b) mikološko testiranje<br />
c) parazitarno testiranje<br />
58. Eczema infantum se najčešće javlja u intervalu:<br />
a) od 0 do 2-ge godine života<br />
b) u I mesecu<br />
c) u XII mesecu<br />
59. Fungicidna sredstva se koriste u th:<br />
a) herpesa simplexa<br />
b) tinee corporis<br />
c) nonurethritis gonorrhoica<br />
V ERITEMOSKVAMOZNE DERMATOZE<br />
60. ’’Plaque initiale’’ je primarna lezija kod obolelih od:<br />
a) Psoriasis vulgarisa<br />
b) Dermatitis seborrhioca<br />
c) Pityriasis rosee<br />
61. Fenomen ’’krvave rose’’ karakteriše:<br />
a) scabies<br />
b) psorijazu<br />
c) urtikariju<br />
62. Kod psorijatičara se daju i:<br />
a) citostatici<br />
b) virustatici<br />
c) antimikotici<br />
10
63. Kalcipotriol je derivat:<br />
a) vitamina C<br />
b) vitamina D<br />
c) vitamina E<br />
VI ERITRODERMIJE<br />
64. Eritrodermija najčešće počinje:<br />
a) postepeno<br />
b) naglo<br />
c) sporo<br />
65. Erythrodermia desquamativa (Mb.Leiner – Moussous)<br />
se javlja u:<br />
a) starijem uzrastu<br />
b) adolescenciji<br />
c) učestalije u neonatalnom periodu<br />
VII PAPULOZNE DERMATOZE<br />
66. Strophulus infantum nastaje:<br />
a) unosom hrane u organizam<br />
b) ujedom insekta<br />
c) unosom lekova u organizam<br />
67. Osnovna dominantna eflorescenca kod strophulus<br />
infantuma je:<br />
a) seropapula<br />
b) urtika<br />
c) skvama<br />
68. Na površini kože ’’zaravnjeni crveni lišaj’’ predstavlja:<br />
a) lichen ruber planus<br />
b) mycosis fungoides<br />
c) livedo retikularis<br />
11
VIII BULOZNE DERMATOZE<br />
69. Podela buloznih dermatoza može biti na:<br />
a) rane i kasne<br />
b) lakše i teže<br />
c) hereditarne i nehereditarne<br />
70. Prema ćelijskoj membrani keratinocita kod pemphigusa<br />
usmerena su:<br />
a) IgG autoantitela<br />
b) IgM autoantitela<br />
c) IgA autoantitela<br />
71. Karakterističan nalaz kod aktivnog pemphigusa je:<br />
a) Nikolsky – fenomen<br />
b) Fenomen želea od jabuka<br />
c) fenomen krvave rose (Auspitzov fenomen)<br />
72. DIF test je nalazom depozita u intercelularnim<br />
prostorima epiderma:<br />
a) Ig G – 100% pozitivan<br />
b) Ig A – 100% pozitivan<br />
c) Ig D – 100% pozitivan<br />
73. Impetigo contagiosa je:<br />
a) prelazna infekcija –zarazno oboljenje<br />
b) nekontagiozno oboljenje<br />
c) gljivično oboljenje<br />
74. Morbus Duhring dobro reaguje na:<br />
a) sulfonske preparate<br />
b) penicilinske preparate<br />
c) citostatike<br />
12
75. Najteža forma EBH je:<br />
a) EBH dystrophica<br />
b) EBHD simplex<br />
c) EBH hyperplastica<br />
76. Pemphigoid bullosus se češće javlja kod:<br />
a) starijih osoba<br />
b) mlađih osoba<br />
c) u adolescenata<br />
77. Direktnim imunofluorescentnim testom se detektuju<br />
kod pemfigoida:<br />
a) IgG i C3 depoziti u zoni bazalne membrane<br />
b) IgA i C3 depoziti<br />
c) IgM i C 3 depoziti<br />
78. Morbus Hailey – Hailey se nasleđuje po:<br />
a) autosomalno – dominantnom tipu<br />
b) autosomalno – recesivnom tipu<br />
c) i po jednom i po drugom tipu<br />
IX BOLESTI POREMEĆENE KERATINIZACIJE<br />
(KERATOZE)<br />
79. Hyperkeratosis predstavlja:<br />
a) zadebljanje granuloznog sloja<br />
b) zadebljanje kornealnog sloja<br />
c) zadebljanje noktiju<br />
80. Generalizovane keratoze su:<br />
a) tylomi<br />
b) ihtioze<br />
c) keratoze solaris<br />
13
81. Metodom vitropresije razlikujemo:<br />
a) bulu od vezikule<br />
b) eritem od purpure<br />
c) papulu od pustule<br />
82. Kiretiranjem površine eflorescencije dobija se:<br />
a) ’’fenomen krvave rose’’<br />
b) ’’Nicolsky znak’’<br />
c) ’’fenomen voštane sveće’’<br />
83. Pritiskom mandrena izvodi se diferencijacija za:<br />
a) lupus erythematodes<br />
b) lupus vulgaris<br />
c) sifilis ili lues<br />
84. Za pripremu nativnog preparata i pregled na mikoze<br />
materijal se uzima:<br />
a) sa centra promene<br />
b) sa ivice promene i /ili cela dlaka<br />
c) samo sa dlake<br />
85. Verruce vulgaris izaziva:<br />
a) virus<br />
b) gljivica trihofiton<br />
c) paraziti<br />
86. Papillomata acuminata su:<br />
a) oštre bradavice<br />
b) karfiolaste bradavice<br />
c) končaste bradavice<br />
87. Keratodermia palmoplantaris nije u sklopu:<br />
a) psoriasis vulgarisa<br />
b) keratoza<br />
c) urticariae<br />
14
88. U Morbus Darier u kliničkoj slici :<br />
a) se ne mogu videti bule<br />
b) se mogu videti bule ali retko<br />
c) nikada nema bula<br />
X NODOZNE DERMATOZE<br />
89. Nodozne dermatoze se nazivaju još i:<br />
a) eritrodermije<br />
b) dermohipodermitisi<br />
c) vaskulitisi<br />
90. U diferencijalnoj dijagnozi promene erythema nodosum<br />
liče na:<br />
a) erythema induratum Bazin<br />
b) urtikariju<br />
c) herpes zoster<br />
91. Terapija Erythema induratum Bazina je:<br />
a) antituberkulozna i antistreptokokna<br />
b) virustatici i antibiotici<br />
c) antimikotici i virustatici<br />
92. Oleomi i parafinomi daju promene koje su:<br />
a) bezbolne i ne ulcerišu<br />
b) bolne i često ulcerišu<br />
c) kratkotrajne i prolazne<br />
93. Dishromije nastaju usled:<br />
XI DISHROMIJE<br />
a) nedostatka vitamina D<br />
b) nedostatka vitamina C<br />
c) poremećaja u broju melanocita, distribuciji<br />
melanozoma i proizvodnji melanina<br />
15
94. Cutis vagantium se javlja :<br />
a) kod veterinara<br />
b) osoba koje žive u nehigijenskim uslovima kod<br />
skitnica<br />
c) kod vinogradara<br />
95. Terapija ’’lentiga solaris’’ se vrši:<br />
a) krioterapijom<br />
b) virustaticima<br />
c) antimikoticima<br />
96. Naziv vitiligo potiče od reči vitellus što znači:<br />
a) tele ili mana<br />
b) puž ili pupak<br />
c) bela kafa ili kakao<br />
97. Kod vitiliga je moguća terapija:<br />
a) lokalno kortikosteroidima, posebno do 12 godine<br />
uzrasta<br />
b) operativno lečenje se ne preporučuje<br />
c) ne preporučuje se th antisolarnim kremama sa<br />
visokim faktorom zaštite<br />
98. Atrofija kože predstavlja:<br />
XII ATROFIJE KOŽE<br />
a) istanjenu, ugnutu, smanjenu kožnu tkivnu<br />
strukturu<br />
b) zadebljalu kožu<br />
c) vitiliginiziranu, hipopigmentovanu kožu<br />
99. Boja na formiranim strijama je:<br />
a) žuto mrka<br />
b) belo sedefasta<br />
c) tamno ljubičasta<br />
16
100. Distrofije kože nastaju:<br />
XIII DISTROFIJE KOŽE<br />
a) oštećenjem i nedostatkom elastičnih i kolagenih<br />
vlakana<br />
b) usled strophulus infantuma<br />
c) nakon radioterapije<br />
101. Cutis laxa je oboljenje koje zahvata:<br />
a) isključivo kožu ušne školjke<br />
b) kožu i sluzokožu usana<br />
c) kožu, sluzokožu i sve unutrašnje organe<br />
(respiratorne i gastrointestinalne)<br />
XIV BOLESTI VEZIVNOG TKIVA<br />
102. Bolesti vezivnog tkiva spadaju u grupu:<br />
a) autoimunih bolesti vezivnog tkiva<br />
b) sklerodermija<br />
c) reaktivnih eritema<br />
103. LE Chronicus se pogoršava dejstvom:<br />
a) UVB zraka<br />
b) UVA zraka<br />
c) UVC zraka<br />
104. Od LEC oboljenja oboljevaju:<br />
a) žene 2 puta češće od muškaraca<br />
b) deca<br />
c) muškarci<br />
105. Predilekciona mesta za LEC su:<br />
a) dlanovi i tabani<br />
b) lice i fotoeksponirani predeli<br />
c) nokatne ploče,podlaktice i potkolenice<br />
17
106. Skvama kod LEC je:<br />
a) adherentina<br />
b) neadherentna<br />
c) ne javlja se nikad<br />
107. Kasni trijas simptoma kod LEC je:<br />
a) dishromija, lihen i edem<br />
b) dishromija, teleangiektazije i skleroza<br />
c) erythem, edem i poikilodermia<br />
108. Posledica LEC-a (u predelu kapilicijuma) je:<br />
a) necikatrijalna alopecija<br />
b) cikatrijalna alopecija<br />
c) ne ostavlja posledice u vidu alopecija<br />
109. Direktni imunofluorescentni test se kod LEC naziva:<br />
a) IIF test<br />
b) Lupus band test<br />
c) Tzankov test<br />
110. Diferencijalno dijagnostički kod LEC dolazi u obzir:<br />
a) Vitiligo<br />
b) Dermatitis seborrhoica<br />
c) Erythrasma<br />
111. U obolelih od LEC se zabranjuje:<br />
a) izlaganje suncu<br />
b) izlaganje vodi<br />
c) izlaganje trenju<br />
112. Karakteristika klin. slike ’’u vidu leptira’’ se viđa kod:<br />
a) LES<br />
b) TEN<br />
c) Lupus vulgarisa<br />
18
113. LES napada:<br />
a) samo kožu i sluzokožu<br />
b) kožu i unutrašnje organe<br />
c) ne napada unutrašnje organe<br />
114. Letalni ishod kod obolelih od LES najčešće nastaje<br />
zbog:<br />
a) oboljenja jetre<br />
b) oboljenja pluća<br />
c) oboljenja bubrega, CNS-a ili infekcije<br />
115. Sclerodermia kao kutana bolest zahvata samo kožu i<br />
naziva se:<br />
a) sclerodermia systemica<br />
b) sclerodermia circumscripta (morphea)<br />
c) sclerodermia adultorum<br />
116. Promene na koži kod ScS počinju:<br />
a) u 95% slučajeva Raynaud-ovim fenomenom<br />
b) u 50% slučajeva Raynaud-ovim syndromom<br />
c) u 20% slučajeva Raynaud-ovim syndromom<br />
117. U obolelih od Sc S nakon nekoliko meseci se javlja:<br />
a) indurativna faza<br />
b) tuberkulozna faza<br />
c) psorijaziformna faza<br />
118. Kod obolelih od ScS koža lica:<br />
a) postaje rastegnuta i mlitava<br />
b) zategnuta i amimična<br />
c) postaje aknozna sa pustulama<br />
119. Srce je u ScS zahvaćeno:<br />
a) u vidu perikarditisa i insuficijencije miokarda<br />
b) u vidu infarkta miokarda<br />
c) u vidu srčanih mana<br />
19
120. Sclerodermia circumscripta je:<br />
a) Sclerodermia en plaque<br />
b) Sclerodermia en bande<br />
c) Morphea pansclerotica<br />
121. Na periferiji lezija Scleroderm.circumskripte nalazi se:<br />
a) ’’lilac ring’’<br />
b) ’’primarni medaljon’’<br />
c) ’’halo nevus’’<br />
122. Linearna traka kod sclerodermie ’’poput udarca<br />
mačem’’ je:<br />
a) boje slonovače<br />
b) boje želea od jabuke<br />
c) crveno – koralne boje<br />
123. Dermatomiozitisi mogu biti izazvani još i:<br />
a) virusnim infekcijama mišića<br />
b) bakterijskim infekcijama kože i mišića<br />
c) rikecioznim infekcijama kože i mišića<br />
124. U slučaju pozitivnog nalaza visokog antitela titra na<br />
Boreliu burgdorferi ordiniraju se:<br />
a) tetraciklini<br />
b) citostatici<br />
c) antimikotici<br />
125. Sclerodermiji može da prethode još i:<br />
a) bakterijske infekcije<br />
b) gljivične infekcije<br />
c) virusne infekcije i/ili trudnoća<br />
126. Kod obolelih od dermatomiozitisa otežano je najviše :<br />
a) ustajanje iz čučnja i penjanje uz stepenice<br />
b) hodanje i kretanje<br />
c) govor i gutanje<br />
20
127. Th dermatomiozitisa:<br />
a) visoke doze antibiotika<br />
b) visoke doze virustatika<br />
c) visoke doze kortikosteroida per os – 1 mg/kg TT<br />
128. Kutane lezije mogu biti rezistentne na th pa se daju:<br />
a) Sint. antimalarici hlorohin 4 mg/kg T.T. na dan<br />
b) retinoidi i salicilati<br />
c) keratolitici i keratoplastici<br />
XV TRIHOZE<br />
129. Hipertrihoza je:<br />
a) ekcesivno smanjenje broja i dužine dlaka<br />
b) ekcesivno povećanje broja i dužine neseksualnih<br />
dlaka<br />
c) normalan broj , dužina i kvalitet dlaka<br />
130. Hirzuitizam je:<br />
a) pojava kosmatosti muškog tipa kod žena<br />
b) pojava alopecije universalis<br />
c) pojava trihotilomanije<br />
131. Kod težih oblika hirsuitismusa potrebno je:<br />
a) hormonalno endokrinološko ispitivanje<br />
b) samo hematološko ispitivanje<br />
c) samo biohemijsko ispitivanje<br />
132. Dlake se mogu odstraniti:<br />
a) samo epilacijom<br />
b) samo voskom<br />
c) trajno jedino elektrolizom i laserom<br />
133. Alopecia androgenetica spada u:<br />
a) androgen zavisna oboljenja<br />
b) androgen nezavisna oboljenja<br />
c) testosteron nema nikakvu značajnu ulogu<br />
21
134. Alopecia androgenetika se javlja u starosnom dobu u<br />
oba pola od:<br />
a) 7 do 15 god. života<br />
b) 18 do 25 god. života<br />
c) od 40 do 60 god. života<br />
135. Za lečenje alopecije androgenetike upotrebljava se:<br />
a) 2% rastvor minoksidila<br />
b) 3% rastvor Acidi borici<br />
c) 2% rastvor Eosini aquosa<br />
136. Folikuli kod težih oblika alopeciae areate su:<br />
a) Normalni i očuvani<br />
b) hipotrofični<br />
c) hipertrofični<br />
137. Alopecia totalis predstavlja:<br />
a) potpuni gubitak kose na kapilicijumu<br />
b) delimični gubitak kose na poglavini<br />
c) univerzalni gubitak kose i dlaka po telu<br />
138. U terapiji alopecie areate koristi se:<br />
a) PUVA th<br />
b) samo laseroterapija<br />
c) samo terapija retinoidima<br />
139. Najčešći uzročnici telogenog efluvijuma su:<br />
a) visoko febrilna stanja, operacije i porođaji<br />
b) kozmetološki tretmani<br />
c)alkoholizam i nikotinomanija<br />
140. Pseudopelada Brocq daje promene tipa:<br />
a) ’’tragova – šapa u snegu’’<br />
b) bolest se ne širi progresivno godinama<br />
c) nastale promene su reverzibilne<br />
22
141. Onihoze su:<br />
XVI ONIHOZE<br />
a) urođene i stečene anomalije nokata<br />
b) anomalije očih kapaka<br />
c) anomalije znojnih žlezda<br />
142. Onycholysis predstavlja:<br />
a) zadebljanje nokatnih ploča<br />
b) labavljenje nokatnih ploča<br />
c) nedostatak nokatnih ploča<br />
143. Oniholiza nokata se leči:<br />
a) odstranjenjem obolelog dela nokatne ploče<br />
b) citostaticima<br />
c) krioterapijom<br />
144. Unguis incarnatus se najčešće javlja:<br />
a) uvek spontano<br />
b) kongenitalno<br />
c) usled nepravilnog odsecanja nokta i uske obuće<br />
145. Kod težih sluč. unguis incarnatusa preporučujemo:<br />
a) hirurš. interven. s odstranjenjem nokatne ploče<br />
b) antiparazitarne preparate<br />
c) antibiotike<br />
XVII OBOLJENJA SEBACEALNIH ŽLEZDA<br />
146. Prvi znaci seboreje se javljaju u:<br />
a) 10. godini<br />
b) pubertetu<br />
c) 50. godini<br />
23
147. Seboreja predstavlja teren na kome nastaju:<br />
a) acne vulgaris i rozacea<br />
b) psorijaza i pitirijaza<br />
c) pemfigus i erizipel<br />
148. Acne vulgaris su često:<br />
a) androgen zavisna oboljenja<br />
b) androgen nezavisna oboljenja<br />
c) alergijska oboljenja<br />
149. Acne vulg. predstavljaju promene sa karakterističnim:<br />
a) komedonima i papulopustulama<br />
b) ulcusima i dekubitisima<br />
c) teleangiektazijama i dishromijom<br />
150. Jedan od faktora nastajanja acni vulgaris je i:<br />
a) retenciona folikularna hiperkeratoza<br />
b) hipofunkcija sebacealnih žlezda<br />
c) estrogeni faktor i li smanjenje testosterona<br />
151. Ako se uz komedone, papulu i pustule jave i čvorovi, to<br />
se naziva:<br />
a) acne nodulo – cystica<br />
b) acne iuvenilis<br />
c) acne steroidice<br />
152. Diferencijalna dijagnoza acni vulgaris je:<br />
153. Rosacea je:<br />
a) acne rosacee<br />
b) acne conglobata<br />
c) acne inflamata<br />
a) polietiološki syndrom<br />
b) prirodno crvenilo<br />
c) kontaktni alergijski dermatitis<br />
24
154. Vazodilataciju kod rosacee na koži lica najviše<br />
izazivaju:<br />
a) izvori toplote<br />
b) hepatitisi<br />
c) tbc cutis<br />
155. Rozacea se češće javlja kod:<br />
a) osoba ženskog pola srednjeg životnog doba<br />
b) kod muškaraca<br />
c) podjednako u oba pola<br />
156. Trijas simptoma kod rosacee su:<br />
a) erythem, teleangiectasiae i papulopustule<br />
b) dishromija, deskvamacija i eritem<br />
c) skleroza, eritem i teleangiektazije<br />
157. Rozacei u diferencijalnoj dijagnozi sliči:<br />
a) malarni raš<br />
b) dermatitis perioralis<br />
c) fenomen naočara<br />
158. Rhynophyma se leči:<br />
a) hirurški<br />
b) samo krioterapijom<br />
c) PUVA terapijom<br />
XVIII HIDROZE<br />
159. Hidroze su oboljenja kod kojih postoji:<br />
a) anatomski ili funkcionalni poremećaj znojnih<br />
žlezda<br />
b) visoka febrilnost i poremećaj lojnih žlezda<br />
c) poremećaj termoregulacije<br />
25
160. Supurativni hidradenitis predstavlja:<br />
a) kandidomicetičnu infekciju folikula apokrinih<br />
žlezda<br />
b) stafilokoknu i streptokoknu infekciju apokrinih<br />
žlezda<br />
c) endotrix tip infekciju<br />
161. Lečenje hidradentitisa supurativnog zahteva:<br />
a) operativno odstranjenje svih sinusnih kanala i<br />
džepova<br />
b) kortikosteroidnu i virustatsku th<br />
c) antimikotičnu i antiparazitarnu th<br />
162. Ograničena hiperhidroza se događa na:<br />
a) laktovima i kolenima<br />
b) dlanovima, tabanima i u aksilama<br />
c) na kapilicijumu<br />
163. Anhidroza i hipohidroza predstavljaju:<br />
a) nedostatak ili smanjenje znojenja<br />
b) nedostatak lojnih žlezda<br />
c) dobra termoregulacija<br />
164. Miliaria je oboljenje koje se javlja usled:<br />
a) retencije znoja u ekrinim žlezdama<br />
b) erythematodesa i dermatomiozitisa<br />
c) pemphigus vulgarisa i pemphigoida<br />
XIX PRURIGINOZNE DERMATOZE<br />
165. Pruritus je subjektivni simptom koji izaziva:<br />
a) refleksno češanje<br />
b) refleksno bol<br />
c) refleksno žarenje<br />
26
166. Nakon pruritusa na koži se mogu videti često:<br />
a) tuberi<br />
b) vezikule<br />
c) od iritacije ekskorijacije<br />
167. Kao posledica češanja se kod analnog pruritusa nalazi:<br />
a) lihenifikacija, fisure i eczematizacija<br />
b) psorijaza<br />
c) herpes zoster<br />
168. Erupcija pruriga može biti po toku:<br />
a) akutna i hronična<br />
b) nagla i postepena<br />
c) samo recidivantna<br />
169. U th. lichen ruber planusa neophodno je:<br />
a) prekinuti kontinuitet svraba<br />
b) ne primenjivati KS<br />
c) ne upotrebljavati katranske preparate<br />
170. DDg. pruriga Hyde je:<br />
a) dyskeratosis follicularis Morbus Darier<br />
b) purpura Henoch – Schonleini<br />
c) lichen ruber planus verrucosus<br />
XX INFEKTIVNE BOLESTI KOŽE<br />
171. Herpes simplex može biti izazvan :<br />
a) tipovima virusa HSV1 i HSV2<br />
b) stafilokokom<br />
c) candidom albicans<br />
27
172. Herpes simplex orofacialis je izazvan:<br />
a) HSV tip 1<br />
b) HPV tip 5<br />
c) HPV tip 10<br />
173. Terapija herpes simplexa podrazumeva:<br />
a) kod primoinfekcije daju se oralno aciklovir 200<br />
mg. 5 x dnevno<br />
b) daju se uvek kortikosteroidi<br />
c) daju se pre kožnih poromena antibiotici<br />
174. Izazivač herpes zostera oboljenja je:<br />
a) virus Varicella/Zoster<br />
b) HSV tip 7<br />
c) HPV tip 13<br />
175. Bol kod herpes zostera:<br />
a) može imitirati infarkt, apendicitis, bilijarne,<br />
renalne kolike i pleuritis<br />
b) može imitirati artralgije<br />
c) ne može imitirati gore navedena oboljenja<br />
176. Th herpes zostera podrazumeva:<br />
a) Tabl. Aciklovir a 800 mg (5 x dnevno)<br />
b) Tabl. Aciklovir a 500 mg (5 x dnevno)<br />
c) Tabl. Aciklovir a 100 mg (3 x dnevno)<br />
177. Najčešće od veruca vulgares oboljevaju:<br />
a) deca školskog uzrasta<br />
b) starije muške osobe<br />
c) žene sredovečne dobi<br />
28
178. Condyloma acuminata se javljaju kao:<br />
a) egzofitne, karfiolaste, šiljate, meke,vlažne<br />
vegetacije ružičaste boje<br />
b) endofitne, tipične forme<br />
c) slabe infektivnosti su i bez mogućnosti onkogenog<br />
stvaranja carcinoma<br />
179. Krioterapija veruka je jedna od:<br />
a) vrlo efikasnih metoda<br />
b) manje efikasnih metoda<br />
c) bezbolnih metoda<br />
180. U lečenju anogenitalnih kondiloma upotrebljava se:<br />
a) podofilin l0 do 25%<br />
b) panolon ung<br />
c) daktanol crema<br />
181. Piodermije su infekcije izazvane:<br />
a) samo pseudomonasom aeruginosa<br />
b) hemolizirajućim streptokokama i koagulaza<br />
pozitivnim stafilokokama<br />
c) uvek corynebacterium minutissimumom<br />
182. Impetigo contagiosa je:<br />
a) duboka kontagiozna bolest kože<br />
b) površna kontagiozna bolest kože<br />
c) bolest sluzokože i očnih kapaka<br />
183. Oboljenje impetigo contagiosa se javlja kod:<br />
a) odraslih posle brijanja<br />
b) kod dece nakon povrede ili ujeda insekata<br />
c) kod žena na potkolenicama i podlakticama<br />
29
184. Impetigo staphylococcica predstavlja:<br />
a) impetigo bulosa<br />
b) kerion celsi<br />
c) psoriasis arthropaticu<br />
185. Piokokna oboljenja se leče najpre:<br />
a) previjanjem čistom gazom<br />
b) nanošenjem antimikotičnim mastima<br />
c) pranjem obolelih površina vodom i sapunom<br />
186. Razvoju folliculitisa ne pogoduju:<br />
a) trenje, okluzija<br />
b) održavanje redovne i odgovarajuće higijene<br />
c) hidratacija keratina folikularnog otvora<br />
187. Regionalne limfne žlezde kod furunkula:<br />
a) su uvećane i bolne<br />
b) se ne palpiraju<br />
c) su bez znakova posebnih promena<br />
188. Th furunculusa i carbunculusa:<br />
a) antiparazitarna sredstva<br />
b) antistafilokokni antibiotici<br />
c) nekrotični čep se ne odstranjuje<br />
189. Erythrasma je:<br />
a) površna eritematozna infekcija kože na velikim<br />
pregibima<br />
b) gljivična interdigitalna infekcija<br />
c) stadijum pellagre<br />
190. Izazivač erythrasme je:<br />
a) uvek streptokok<br />
b) samo staphylokok<br />
c) corynebacterium minutissimum<br />
30
191. Materijal za nativni pregled na gljive se uzima:<br />
a) sa ivice lezije struganjem tupim skalpelom<br />
b) oštrom kiretom kao pri uzimanju materijala za<br />
biopsiju<br />
c) iz centra obolele površine grebanjem<br />
192. U nativnom preparatu pri pregledu na gljive se<br />
uočavaju:<br />
a) Bakterije i acarusi<br />
b) artrospore i segmentovani micelijum<br />
c) HPV virusi i borelije<br />
193. Pityrosporon orbiculare seu ’’ovale’’ izaziva:<br />
a) pityriasis roseu<br />
b) pityriasis versicolor<br />
c) pediculosis pubis<br />
194. Promene kod ’’pityriasis versicolor’’ su:<br />
a) svetlomrke boje (’’bele kafe’’)<br />
b) crveno-crne boje<br />
c) zeleno-plave boje<br />
195. Oboljenja dermatofitije su:<br />
a) nekontagiozne bolesti<br />
b) Kontagiozne bolesti<br />
c) prenošljive samo indirektnim putem<br />
196. Endothrix tip se karakteriše:<br />
a) dlakom u potpunosti ispunjenom sporama<br />
b) dlakom i sitnim sporama oko nje<br />
c) micelska vlakna ispunjavaju dlaku<br />
31
197. Trichophytia profunda capillitii (kerion celsi) je<br />
izazvana:<br />
a) zoofilnim specijesima trichophytona<br />
(verrucosum, mentagrophytes)<br />
b) microsporonom aouduini<br />
c) achorionom schonleini<br />
198. Karakteristika favusa je:<br />
a) scutula<br />
b) ’’primarni medaljon’’<br />
c) sklerodermiformni plak<br />
199. Opšta terapija dermatofitija kapilicijuma<br />
podrazumeva:<br />
a) grizeofulvin i ketokonazol<br />
b) citostatike i retinoide<br />
c) antibiotike i antiprotozoike<br />
200. U lokalnoj terapiji dubokih oblika dermatofitija<br />
neophodno je:<br />
a) uraditi epilaciju obolelih površina i ruba zdrave<br />
kose<br />
b) samo šišanje na početku bolesti<br />
c) samo šišanje na kraju bolesti<br />
201. Tinea barbe javlja se kod:<br />
a) dece do 15 godine<br />
b) odraslih ženskih osoba<br />
c) odraslih muškaraca u predelu brade i brkova<br />
202. Kod sva tri oblika tinee stopala može se javiti:<br />
a) bakterijska superinfekcija i cellulitis<br />
b) erythema nodosum<br />
c) erysipeloid<br />
32
203. DDg. vezikulobuloznog oblika Tinee pedis:<br />
a) kontaktni dermatitis<br />
b) psoriasis nummularis<br />
c) pemphigus vulgaris<br />
204. Tinea corporis može biti izazvana:<br />
a) svim speciesima dermatofita<br />
b) samo pityrisporonom orbiculare<br />
c) samo candidom albicans<br />
205. Tinea corporis u DDg podseća na:<br />
a) Psoriasis vulgaris<br />
b) Pemphigoid bulosus<br />
c) Urticaria acuta<br />
206. DDg. onihomikoza:<br />
a) psorijaza nokata<br />
b) lichen ruber planus nokata<br />
c) vitiligo nokata<br />
207. Candidiasa je izazvana:<br />
a) fungusima – genusa Candida<br />
b) fungusima genusa trihofitija<br />
c) fungusima genusa microsporona<br />
208. Candidias oralis se naziva još i:<br />
a) Soor<br />
b) TEN<br />
c) EBHD<br />
209. Sekret kod vulvovaginitisa candidamycetisa je:<br />
a) obilan, gust i beo<br />
b) oskudan, redak i ružičast<br />
c) odsutan , redak i zelenkast<br />
33
210. Candidiasis intertriginosa se može lokalizovati:<br />
a) u interdigitalnim prostorima šaka i stopala<br />
b) van zona velikih pregiba<br />
c) samo u predelu kapilicijumu<br />
211. Terapija kandidijaze:<br />
a) lokalna terapija: Nistatin ,kapi , mast, prašak,<br />
vaginalete<br />
b) ne upotrebljavaju se imidazolski preparati<br />
c) ne upotrebljavaju se ciklopiroksolamini<br />
212. Tbc kože je izazvana:<br />
a) Mycobacterium tuberculosis<br />
b) samo slabom ishranom<br />
c) uvek ujedom insekta<br />
213. Tuberkulozni šankr je:<br />
a) sekundarni<br />
b) primarni tbc komplex kože<br />
c) sekundarni stadijum sifilisa<br />
214. Histologija primarnog Tbc komplexa kože:<br />
a) tipičan tuberkul<br />
b) atipičan tuberkul<br />
c) specifičan ćelijski infiltrat bez prisustva bacila<br />
215. Scrophuloderma predstavlja:<br />
a) širenje infekcije sa susednih dubljih obolelih<br />
tkiva (limfne žlezde, kosti, epididimis)<br />
b) ne liči na Tbc cutis gummosa<br />
c) ne naziva se izgledom ’’vrata svinje’’<br />
216. Lupus vulgaris predstavlja:<br />
a) ’’ujed vuka’’ (običan)<br />
b) znak erythematodes<br />
c) lepru<br />
34
217. Histologijom Tbc kože (lupus vulgarisa), vide se:<br />
a) epiteliomske i džinovske Langerhansove ćelije s<br />
perifernim vencem limfocita<br />
b) ’’koloidna telašca’’<br />
c) rakove ’’perle’<br />
218. Oboljenja izazvana životinjskim parazitima su:<br />
a) pediculoza i scabies<br />
b) Tbc i lepra<br />
c) urticaria i Quincqeov edem<br />
219. Razlikuju se dve vrste vaši u okviru pediculus<br />
humanus:<br />
a) pediculus humanus capitis i pediculus humanus<br />
corporis<br />
b) Acarus scabiei i Pediculus corporis<br />
c) Trichophyton mentagrophytes i Trichophyton<br />
violaceum<br />
220. Th pediculus capitisa:<br />
a) obavezan pregled dece i osoba iz okoline<br />
b) izolovati obolelog u karantin<br />
c) antimikotični šampon<br />
221. U slučaju superinficirane pediculoze capitis neophodno<br />
je:<br />
a) lokalna i sistemska KS terapija<br />
b) lokalna i sistemska AB terapija<br />
c) lokalna i sistemska AM terapija<br />
222. Cutis vagantium je:<br />
a) koža putnika<br />
b) koža skitnica<br />
c) koža umetnika<br />
35
223. Phthyrius pubis se prenosi:<br />
a) seksualnim putem i kontaktom<br />
b) uglavnom samo rukovanjem<br />
c) uvek indirektnim putem<br />
224. Uzročnik scabiesa je:<br />
a) Acarus scabiei<br />
b) pediculus corporis<br />
c) Achorion Schonleini<br />
225. Predilekciona mesta su:<br />
a) interdigitalni predeo prstiju šaka, fleksorna i<br />
ulnarna strana doručja<br />
b) laktovi, axille, pojas, trbuh, gluteusi i butine<br />
c) uglavnom pojedinačno i/ili svi gore navedeni<br />
predeli<br />
226. DDg scabiesa:<br />
a) strophulus infantum<br />
b) lentiginoses<br />
c) Melanosis Riehl<br />
227. Suvereno sredstvo za lečenje je:<br />
a) sulfurus praecipitatum 5 do 15%<br />
b) lanolin + vazelin<br />
c) retko gamabenzenheksahlorid<br />
228. Lyme boreliosis je:<br />
a) infektivno multisistemsko oboljenje<br />
b) bakterijsko oboljenje<br />
c) gljivično oboljenje<br />
229. Lyme boreliosis zahvata:<br />
a) kožu, nervni sistem, oči<br />
b) srce, zglobove i kožu<br />
c) sve gore navedene sisteme i organe<br />
36
230. I stadijum Lyme borreliosis predstavlja:<br />
a) kutanu fazu Erythema chr. migrans<br />
b) hroničnu fazu acrodermatitisa<br />
c) akutnu fazu lymphocytoma cutis<br />
231. Th L. borreliosis u I fazi su:<br />
a) tetraciklini (250 mg 4 x 1 – 10 dana)<br />
b) samo antimikotici<br />
c) ponekad virustatici<br />
232. Lepra se javlja u:<br />
a) tropskim i suptropskim predelima<br />
b) svim zemljama sveta<br />
c) najčešće u Sredozemlju i Africi (kod domorodaca)<br />
233. Karakteristike ’’lepromatozne lepre’’ su:<br />
a) ’’facies leontina’’izgled lavljeg lice<br />
b) ’’paralisis n. facialisa’’<br />
c) testovi su hipertrofični<br />
XXI NEINFEKTIVNI GRANULOMI KOŽE<br />
234. Parafinski i oleinski granulomi nastaju usled :<br />
a) slučajnog injiciranja parafina ili ulja<br />
b) namernog injiciranja parafina ili ulja<br />
c) na oba gore navedena načina<br />
235. Lupus pernio se karakteriše:<br />
a) eritematoznim i pastoznim pločama<br />
b) ’’ujedom vuka’’<br />
c) autoimunom etiologijom<br />
236. Tok sarcoidoze može biti:<br />
a) Uvek samo akutan<br />
b) Uglavnom je hroničan<br />
c) akutan, subakutan i hroničan<br />
37
237. Granuloma annulare je:<br />
a) maligno oboljenje<br />
b) benigno hronično oboljenje<br />
c) pigmentni bazaliom<br />
238. Etiologija bolesti granuloma anulare:<br />
a) prethodno ujed insekta, trauma ili virusna<br />
infekcija<br />
b) furunculoza i folliculitis<br />
c) carbunculoza i cellulitis<br />
239. Etiopatogeneza necrobiosis lipoidica diabeticorum je:<br />
a) dijabetesna mikroangiopatija<br />
b) uvek streptokokna infekcija<br />
c) samo stafilokokna infekcija<br />
240. Centar promena kod necrobiosis lipoidica<br />
diabeticorum je:<br />
a) sclero atrofičan i žućkast s teleangiektazijama<br />
b) ulegnut i nepravilan<br />
c) u vidu prominencije<br />
XXII ARTEFICIJALNE DERMATOZE<br />
241. Combustiones predstavljaju:<br />
a) smrzotine kože<br />
b) opekotine toplotom<br />
c) kožne bradavice<br />
242. Treći stepen opekotina se saniraju :<br />
a) uz stvaranje ožiljaka tipa keloida<br />
b) bez metaboličkih poremećaja<br />
c) bez nekroze derma i hipoderma<br />
38
243. Koža kod congelationes je:<br />
a) bela, ledena, čvrsta i anestetična<br />
b) crvena, bez bula i bez nekroze<br />
c) žuta i bez osobitosti<br />
244. Sunce može izazvati na koži:<br />
a) sintezu vitamina ’’A’’<br />
b) sintezu vitamina ’’K’’<br />
c) sintezu vitamina ’’D’’<br />
245. Kožu od radijacije štite dva fiziološka mehanizma:<br />
a) rožasti sloj i melanin<br />
b) dlaka i lojne žlezde<br />
c) termoregulacija i evaporacija<br />
246. Aktiničko starenje kože je lokalizovano na:<br />
a) dlanovima i tabanima samo<br />
b) na licu i zadnjoj strani vrata<br />
c) ne javlja se kod seljaka i pomoraca<br />
247. Prevencija polimorfne svetlosne erupcije je:<br />
a) izbegavanje sunca u podne , zaštitna odeća i<br />
kremovi<br />
b) nikada se ne daju sintetski antimalarici<br />
c) ne daju se sistemski.a ni lokalni kortikosteroidi<br />
248. Kontaktom kože sa vlažnom travom po suncu nastaje:<br />
a) dermatitis hipostasica<br />
b) dermatitis pratensis bullosa<br />
c) dermatitis e contactu (sa kalijum hromatom)<br />
249. Akutni radijacioni dermatitis akutni ostavlja:<br />
a) atrofiju s hipopigmentacijom i<br />
teleangiektazijama<br />
b) ne izaziva promene tipa opekotina<br />
c) izaziva dishromiju i lihenifikacije<br />
39
250. Pathomimia znači:<br />
a) podražavanje bolesti<br />
b) iskrivljenost stopala<br />
c) kamuflaža promena<br />
XXIII OBOLJENJA PERIFERNIH ARTERIJA I VENA<br />
ULCEROZNE DERMATOZE<br />
251. Promene na arterijama koje dovode do oštećenja kože<br />
mogu biti:<br />
a) organske i funkcionalne<br />
b) sezonske i klimatološke<br />
c) hemijske i biološke<br />
252. Arteriosklerosis se karakteriše:<br />
a) zadebljalim i neelastičnim zidom arterija<br />
b) začepljenjem arterija trombom<br />
c) purpurom iz krvnih sudova – ekstravazacijom<br />
253. Kod arterijskog organskog oboljenja arterija donjih<br />
ekstremiteta nastaju promene najčešće na :<br />
a) arterijama distalnog dela nogu i stopala<br />
b) arterijama poplitealne regije<br />
c) ilijačnim arterijama<br />
254. Trofična ulcerozna dermatoza je:<br />
a) malum perforans pedis<br />
b) tbc cutis<br />
c) lepra tuberculoides<br />
255. Gangrena nastaje usled:<br />
a) nagnječenja i fizičke traume<br />
b) okluzije ili embolije arterijskih sudova<br />
c) ne javlja se kod nekih opštih oboljenja<br />
40
256. Varices cruris predstavljaju:<br />
a) sužene i vazokonstriktorne vene<br />
b) proširene vene<br />
c) tortuoznu diletaciju i elongaciju povrsnih venskih<br />
sudova<br />
257. Primarni varicesi su:<br />
a) nasledni<br />
b) stečeni od spolja izazvani<br />
c) traumatizirajući<br />
258. Kod posledica varicesa dolazi do hronične:<br />
a) venske insuficijencije<br />
b) ne dolazi do edema, ekstravazacije krvnih<br />
elemenata<br />
c) ne dolazi do oštećenja kapilara i atrofije kože<br />
259. Komplikacije varicesa su:<br />
a) Nekroza i gangrena<br />
b) Vaskulitisi i furunculusi<br />
c) ruptura varicesa, flebitisi i verikozni ulcus<br />
260. Ugrušci u površnim venama se javljaju usled:<br />
a) venske staze, toplote, imobilizacije<br />
b) trudnoće, traume, ujeda insekta<br />
c) svih gore navedenih činjenica<br />
261. Ulcus cruris varicosum se razvija:<br />
a) spontano i posle minimalne fizičke traume posle<br />
50. godine života<br />
b) nikad se dalje ne širi i brzo epitelizuje<br />
c) promene nikad ne zahvataju celu cirkumferenciju<br />
41
262. Od opštih mera u lečenju ulcusa savetuje se:<br />
a) nošenje elastičnih zavoja ili suportivnih čarapa<br />
kod lakših oblika<br />
b) da se promene ne peru toplom vodom i sapunom<br />
c) da se ulcus stavi pod okluzijom bar 7 dana<br />
263. Hirurški tretman ulcus crurisa podrazumeva:<br />
a) prekrivanje ulcusa autograftom ili alograftom<br />
epiderma kultivisanog in vitro<br />
b) ne savetuje se ligatura perforantnih vena<br />
c) nije dozvoljen striping insuficijentne v. saphene<br />
264. U lokalnoj terapiji ulcusa sa eksudacijom se tretira:<br />
a) tečnim puderom i losionom po Doroslovcu<br />
b) Lutzovom mixturom i losionom sa Klindamicinom<br />
c) vlažnim oblozima (rastvor KMNO4, 1 – 2% sol<br />
Acidi borici<br />
265. Lokalna terapija ulkusa čistog dna podrazumeva:<br />
a) aplikovanje flastera po Giljeu se ne savetuje<br />
b) ne savetuje se krem sulfadiazin – srebro 1%<br />
c) varihesive (hidrokoloid koji se 1 – 2 puta<br />
nedeljno aplikuje na ulcus)<br />
XXIV BOLESTI SLUZOKOŽE USNE DUPLJE I<br />
JEZIKA<br />
266. Leukokeratosis nastaje usled:<br />
a) lichen ruber planusa<br />
b) stomatitis aphtosa i soora<br />
c) displastičnih promena sluzokože, predstavlja<br />
prekancerozu<br />
267. Th Stomatitis aphthosa:<br />
a) tretman rastvorom srebro nitrata i sol. Nistatin<br />
b) topikalna th fluorisanim kortikosteroidima<br />
c) detaljna higijena usne duplje i sve gore navedeno<br />
42
268. Infekcije sluzokože usne duplje mogu izazvati:<br />
a) candidiasis, herpesi, varicelle, gonorrhoea i<br />
syphilis<br />
b) trichophytoni, epidermophitoni i microsporoni<br />
c) medikamenti, nutritivni , aeroalergeni i toksini<br />
269. Promene koje nastaju usled hiperplazije filiformnih<br />
papila jezika crne boje predstavljaju oboljenje:<br />
a) lingua geographica<br />
b) lingua scrotalis<br />
c) lingua nigra<br />
XXV NEVENERIČNE BOLESTI KOŽE I<br />
SLUZOKOŽE<br />
POLNIH ORGANA<br />
270. Balanoposthitis je inflamacija:<br />
a) glansa penisa i unutrašnjeg lista prepucijuma<br />
b) samo glansa penisa i scrotuma<br />
c) samo unutrašnjeg lista prepucijuma<br />
271. Balanitis simplex promene se lokalizuju na:<br />
a) glansu i prepucijumu<br />
b) ne nastaje eritem, edem i purulentna sekrecija<br />
c) kasnije usled superinfekcije ne nastaje gangrenozni<br />
oblik balanitisa<br />
272. Balanoposthitis candidiatica se karakteriše:<br />
a) sjajnim crvenilom bez vlaženja sa satelitskim<br />
pustulama na ivici promena<br />
b) ne javlja se kod dijabetesa, imunodeficijencije i<br />
prekomerne antibiotske i kortikosteroidne Th<br />
c) ne dolazi do komplikacija: fimoze, parafimoze i<br />
superinfekcija<br />
43
273. Th balanoposthitisa se sastoji u:<br />
a) pranje blagim rastvorom KMnO4, mazanje AB i<br />
AM mastima<br />
b) peoralna th kortikosteroidima<br />
c) opšta terapija antibioticima i virustaticima<br />
274. Fiziološka fimoza :<br />
a) je posledica slepljivanja unutrašnjeg lista<br />
prepucijuma i glansa<br />
b) nije prisutna kod novorođenčadi<br />
c) ne povlači se do 3. godine života<br />
275. Uzrok parafimoze je:<br />
a) potpuna fimoza nastala usled suženja limbusa<br />
prepucijuma<br />
b) usled mehaničke prepreke (stečene fimoze)<br />
c) parafimoza ne može biti unutrašnja i spoljašnja<br />
276. Paraphimosis externa:<br />
a) se razvija kada posle zaglavljenja prepucijalnog<br />
limbusa u koronarni sulcus, unutrašnji list<br />
prepucijuma ostaje van prepucijalne kese<br />
b) usled strangulacije ne dovodi do pojave ’’španske<br />
kragne’’<br />
c) ne nastaje kod blažih i manjih oblika fimoze<br />
XXVI BENIGNI TUMORI, NEVUSI I<br />
NEUROKRISTOPATIJE<br />
277. Benigni tumori:<br />
a) ne rastu ili rastu sporo<br />
b) su uvek maligni<br />
c) prelaze u melanomalignom<br />
44
278. Verrucae seborrhoice su:<br />
a) lako uzdignute, žutomrke, samotaste, veličine 2<br />
do 3 cm<br />
b) u vidu boje ’’bele kafe’’poput fleka u nivou kože<br />
c) u vidu vitiliginoznih ploča<br />
279. Terapija verruca seboorrhoica:<br />
280. Keloidi:<br />
a) primena tečnog azota je veoma efikasna<br />
b) ne preporučuje se hirurška ekscizija radi biopsije<br />
c) ne savetujemo površnu elektrokoagulacija i kiretažu<br />
a) nastaju zbog povišene aktivnosti fibroblasta<br />
b) se ne javljaju na mestu povrede (operativne rane,<br />
opekotine ,oguljotine,rane i sl.)<br />
c) ušne školjke, ramena i presternum nisu<br />
predilekciona mesta<br />
281. Terapija keloida je:<br />
a) hirurška ekscizija je veoma efikasna i bez recidiva<br />
b) savetuju se kompresivni zavoji i intralezionalno<br />
davanje tramcinolon acetonida<br />
c) u samu operativnu ranu ne treba davati<br />
kortikosteroide<br />
282. Lipom se javlja:<br />
283. Xanthoma:<br />
a) kod mlađih i sredovečnih osoba pretežno žena<br />
b) javlja se u starijih muških osoba<br />
c) javlja se kod novorođenčadi<br />
a) su ben. tumori zbog povišene konc. i<br />
nagomilavanja makrofaga ispunjenih lipidnim<br />
materijalom<br />
b) nisu prvi znak raznih hiperlipoproteinemija<br />
c) ne zahtevaju ispitivanje lipidnog metabolizma<br />
45
284. Terapija epidermoidnih cisti je:<br />
a) u oba oblika hirurška<br />
b) nije neophodno odstrajnenje zida neimflamovane<br />
ciste<br />
c) nisu mogući recidivi<br />
285. Junkcioni nevusi se javljaju:<br />
a) u predelu epidermo dermalnog spoja<br />
b) nisu ravni, ni lako uzdignuti, jako pigmentivani i<br />
ograničeni<br />
c) ne sastoje se od ’’teka’’ nevusnih ćelija<br />
286. Dermalini nevusi :<br />
a) se sastoje od nevusnih ćelija lokalizovanih u<br />
dermu<br />
b) klinički nisu kupolasti, ponekad pendikularni i bez<br />
dlaka su<br />
c) ne mogu biti depigmentovani i apigmentovani<br />
287. Najozbiljnija komplikacija NN je prelazak u:<br />
a) bazocelularni epiteliom<br />
b) spinocelularni epiteliom<br />
c) u maligni melanom<br />
288. Naevus sebaceus:<br />
a) je kongenitalna malformacija s<br />
abnormalnostima sebacealnih i pilarnih filikula<br />
sa apokrinim žlezdama<br />
b) ne javlja se na kapilicijumu i presternumu<br />
c) ne javlja se u vidu male alopecične ploče žućkaste<br />
boje<br />
289. Terapija naevus sebaceusa je:<br />
a) ekscizija pre puberteta<br />
b) samo keratolitička i hirurška<br />
c) samo primena tečnog azota-krioterapija<br />
46
290. Angiomi su:<br />
a) homogeni po strukturi, izgledu i toku<br />
b) heterogeni po strukturi, izgledu i toku<br />
c) su tumori lojnih žlezda<br />
291. Kapilarni angiomi:<br />
a) se sastoje od mase dilatiranih kapilara s<br />
proliferacijom endotelnih ćelija<br />
b) se sastoje od većih krvnih sudova ispunjenih krvlju<br />
koja komprimira endotelnu oblogu<br />
c) oko 70 – 80% ovih hemangioma se javlja na<br />
rođenju, a posle 9. meseca života<br />
292. Sva tri oblika kapilarnih i kavernoznih angioma<br />
prolaze kroz:<br />
a) I fazu ( do 6. meseca života): porast promene<br />
b) II i III fazu ( do 20. meseca života): stabilizacija<br />
promene<br />
c) I, II, III fazu (do 9. godine života 98% angioma<br />
se povlači: spontana regresija)<br />
293. Granuloma pyogenicum:<br />
a) je maligni urođeni hemangiom<br />
b) je benigni stečeni hemangiom čest kod dece i<br />
mladih osoba<br />
c) nema izgled svetlo – crvenog, mekog uzdignutog<br />
tumefakta, pendikularnog, veličine od nekoliko mm<br />
do 1 cm<br />
294. Limfangiomi:<br />
a) su obično kongenitalni, a predstavljaju dilataciju<br />
limfnih kanala i regionalnih limfnih sudova<br />
b) se obično javljaju u dubokoj starosti<br />
c) su retko udruženi sa dubokim supkutanim<br />
anomalijama limfnih sudova<br />
47
295. Histološki neurofibromatoza sadrži:<br />
a) ’’café au lait’’ bela kafa izgled mrlja<br />
b) epidermalnu pigmentaciju i gigantske melanozome<br />
c) neurofibromatome: Švanove ćelije, fibroblaste,<br />
aksone i gore navedene znake bolesti<br />
296. Klinička slika neurofibromatoze:<br />
a) promene se javljaju na koži i na unutrašnjim<br />
organima<br />
b) od kožnih lezija: dijagnostički ’’café au lait’’ mrlje<br />
nisu najraniji znak bolesti<br />
c) prisustvo 6 mrlja dijametra iznad 1,5 cm ne ide u<br />
prilog dijagnozi neurofibromatoze<br />
297. Neurofibromi se:<br />
a) ne mogu javiti na drugim organima<br />
b) mogu javiti samo na koži<br />
c) javljaju na gastrointestinumu, mokraćnim<br />
kanalima i CNS<br />
298. Klinička slika Bourneville – Pringl-ove bolesti:<br />
a) ružičasti čvorići, Koenan-ovi tumori u 20 – 50%<br />
slučajeva i angiofibromi<br />
b) ne javljaju se podnokatno i na stopalima<br />
c) ne javlja se ’’šarginska koža’’ i ne daje promene<br />
’’café au lait’’<br />
299. Th adenoma sebaceum:<br />
a) odstranjuje se dermoabrazijom<br />
b) epilepsija se ne leči simptomatski<br />
c) ostale promene se ne tretiraju hirurški<br />
48
XXVII PREKANCEROZNE DERMATOZE, MALIGNI<br />
TUMORI, PSEUDOEPITELIOMSKE HIPERPLAZIJE I<br />
PARANEOPLAZIČNE DERMATOZE<br />
300. Keratosis solaris je:<br />
a) češće oboljenje kod starijih osoba svetle boje<br />
kože i očiju<br />
b) ne javlja se kod osoba fotoeksponiranih suncu<br />
c) promene nisu posledica hroničnog kumulativnog<br />
dejstva sunčeve svetlosti<br />
301. Th keratosis solarisa:<br />
a) ne upotrebljava se krem sa 5% 5 –fluorouracilom<br />
(lokalni citostatik)<br />
b) ne upotrebljava se kombinacija 5 – fluorouracila i<br />
tretionina<br />
c) tečni azot destruira keratosis solaris<br />
302. Klinička slika Morbus Bowena:<br />
a) javlja se kod osoba mlađeg životnog doba,<br />
pošteđeni su trup i lice promene su multilokularne<br />
b) oboljevaju stariji, lokalizacija na trupu i licu u<br />
vidu eritematozno – mrke beličaste krusto –<br />
skvame<br />
c) prečnik promena je od 2 do 5 mm i retka je jedna<br />
promena<br />
303. Morbus Bowen:<br />
a) şe javlja kod mlađih muškaraca koji su<br />
cirkumcizovani<br />
b) češće prelazi u invazivni epiteliom od<br />
Erythroplasiae Queyrat<br />
c) može da prerasta u spinocelularni epiteliom u<br />
oko 5% slučajeva<br />
49
304. Cornu cutaneum:<br />
a) ne liči na keratosis solaris, Morbus Bowen i<br />
spinaliome<br />
b) adherentna keratotična proliferacija (kožni rog)<br />
c) ne liči na verrucu vulgaris ili verrucu seborrhoicu<br />
305. DDg leukoplakije:<br />
a) promene u sekundarnom sifilisu<br />
b) lichen planus mucosae oris<br />
c) candidiasis oris i gore navedena oboljenja<br />
306. Epithelioma basocellulare:<br />
a) je najčešći maligni tumor kod čoveka bele rase<br />
b) je tumor koji se najefikasnije može izlečiti<br />
c) letalni ishod prouzrokovan epiteliomom je ređi i<br />
gore navedene tvrdnje<br />
307. Klinička slika Ep. basocellulare:<br />
a) postoji samo jedan nodularni tip Epithelioma<br />
basocellulare<br />
b) ne postoje više tipova Epithelioma basocellulare<br />
c) javlja se 50. godine života i na licu i trupu kod<br />
osoba svetle boje kože i svetlih očiju<br />
308. Ulcus rodens :<br />
a) zahvata samo epiderm i derm<br />
b) zahvata dublje strukture (ponekad i kost)<br />
c) ulcus ne dovodi do opsežne destrukcije u dubini tj.<br />
do ulcusa terebransa<br />
309. Epithelioma basocellulare:<br />
a) pokazuje izuzetno brz rast i daje često metastaze<br />
b) tumor raste sporo lokalno invazivno –<br />
destruktivno i infiltruje se u dublja tkiva<br />
c) terapijski postupci su neefikasni u 95% slučajeva<br />
50
310. Histologija epithelioma basocellulare:<br />
a) svi klinički oblici imaju iste histopatološke slike<br />
b) histopatološka slika ne može biti karakteristična za<br />
basalioma superficiale i sklerozirajući basaliom<br />
c) neki bazocellularni epitheliomi mogu imati<br />
histopatološku sliku zajedničku za više kliničkih<br />
slika epithelioma basocellulare<br />
311. Th bazocelullarnog carcinoma:<br />
a) ne postoji potreba za plastičnim rekonstrukcijama<br />
b) hirurška ekscizija je terapija izbora za najveći<br />
broj epithelioma basocellulare<br />
c) radioterapija nema efikasnost u lečenju bazalioma<br />
312. Epithelioma spinocelullare:<br />
a) je neoplazija keratinocita epiderma sa<br />
osobinama malignog tumora<br />
b) ne karakteriše ga anaplazija, brz rast, invazija<br />
lokalnih tkiva i sposobnost metastaziranja<br />
c) Ca spinocellulare, planocellulare i spinolioma nisu<br />
sinonimi za ovo oboljenje<br />
313. Klinička slika Epithelioma spinocellulare:<br />
a) ređi je kod muškaraca nego žena i kod osoba svetle<br />
kože i kose<br />
b) ređe se javlja nego Epithelioma basocellulare<br />
c) nastaje u mlađem dobu nego epithelioma<br />
basocellulare<br />
314. Epithelioma spinocellulare:<br />
a) usled pojave limfogenih metastaza; lokalne<br />
limfne žlezde su uvećane<br />
b) Spinaliom usled pojave na mukokutanim<br />
prelazima:usne,anogenitalna regija i jezik,ređe<br />
metastazira<br />
c) Epithelioma spinocellulare koji nastaje na ožiljcima<br />
od opekotina ne daje metastaze<br />
51
315. Histologija Epithelioma spinocellulare:<br />
a) alterisane ćelije stvaraju izraštaje sa invazivno –<br />
destruktivnim rastom<br />
b) atipične ćelije nisu većeg volumena, nepravilnog i<br />
hiperhromatskog nukleusa<br />
c) ćelije ne keratinizuju i ne rasopoređuju se u<br />
koncentrične slojeve u vidu lukovice<br />
316. Morbus Paget:<br />
a) je mamarno i ekstramamarno oboljenje<br />
b) mamarni oblik nije pratilac Ca dojke<br />
c) ekstramamarni Mb. Paget oblik u oko 90%<br />
slučajeva ne nalazi se Ca dojke<br />
317. Mamilarni Morbus Paget:<br />
a) je uvek znak adenokarcinoma dojke<br />
(intraduktalnog -izvodnih kanala )<br />
b) samo 3 – 5% karcinoma dojke ne bivaju praćene<br />
Pagetovom bolešću<br />
c) dok se ne postavi Dg M. Paget ne postoje metastaze<br />
318. Th Morbus Paget:<br />
a) ekstramamarni oblik sa dubljom lokalizacijom se ne<br />
leči hirurški<br />
b) hirurški tretman kao Ca dojke<br />
c) nije neophodna detaljna histopatološka analiza<br />
žlezdanih struktura<br />
319. Incidencija M. Melanoma u poslednjih nekoliko<br />
decenija:<br />
a) je u porastu po stopi od 3 – 7% godišnje u opštoj<br />
populaciji<br />
b) nije u porastu kod mlađih ženskih osoba<br />
c) retko se javlja posle puberteta (samo oko 1% svih<br />
MM)<br />
52
320. Etiopatogeneza M. Melanoma:<br />
a) se može razviti de novo (u 50 – 80%) slučajeva<br />
b) malignom alteracijom prethodno postojećih<br />
melanocitnih promena (20 – 50% slučajeva)<br />
c) maligna alteracija se dešava naročito u<br />
gigantskim kongenitalnim nevusima i u gore<br />
navedenim slučajevima<br />
321. Najveća učestalost M.M. je:<br />
a) u nekim oblastima Australije gde živi populacija<br />
V. Britanije i Irske<br />
b) u Evropi incidencija M.M. 120/100 000 kod žena<br />
c) u Evropi incidencija M.M. 600/100 000 za<br />
muškarce<br />
322. Lentigo maligna melanoma:<br />
a) čini oko 5% svih melanoma<br />
b) čini oko 90% svih melanoma<br />
c) nastaje na prethodno postojeće lentigo – maligna –<br />
Hutchinson<br />
323. Melanoma malignum je:<br />
a) nepravilnog oblika, prečnika 4 – 5 pa i više cm<br />
izreckanih neravnih ivica<br />
b) pigmentacija je obično ravnomerana bez eritema na<br />
zonama u regresiji<br />
c) posle 10 – 15 nedelja evolucije, invazivni melanom<br />
se razvija kod 60 – 80 osoba<br />
324. Ukoliko je Maligni melanom lokalizovan akralno treba<br />
ga razlikovati od:<br />
a) piogenog granuloma<br />
b) verrucae vulgaris<br />
c) naevus pigmentosusa<br />
53
325. Melanomalignoma:<br />
a) posle intervencije na debljini M.M potrebna je i<br />
transplantacija kože<br />
b) profilaktično odstranjivanje limfnih žlezda nije<br />
kontraverzno<br />
c) kod visceralnih metastaza ne primenjuje se<br />
visceralna polihemioterapija pod nadzorom<br />
onkologa<br />
326. Fibrosarcom je:<br />
a) u kasnijoj fazi ne dolazi do egzulceracije tumora<br />
b) solitarni tumefakt koji relativno sporo raste,<br />
prekriven eritematoznom – lividnom kožom<br />
c) metastaze ne nastaju hematogenim putem<br />
327. Th fibrosarcoma:<br />
a) hirurška ekscizija sa širokim ivicama<br />
b) krio terapija<br />
c) podofilin 25%<br />
328. Lečenje Endemskog Sarcoma Kaposi se sastoji u:<br />
a) zračenjem<br />
b) polihemioterapijom<br />
c) obema metodama th<br />
329. Sarcoma Kaposi udružen sa HIV – infekcijom:<br />
a) oboljenje se javlja kod homoseksualaca bele rase<br />
b) češće se kod hemofiličara i narkomana<br />
c) se javlja kod osoba sa infekcijom<br />
citomegalovirusom (CMV) i niskim vrednostima<br />
D4 limfocita<br />
330. Keratoacanthoma:<br />
a) je vrlo maligni tumor<br />
b) benig-tumor poreklom od pilosebac. jedinice<br />
c) sporo raste i ne regredira spontano<br />
54
331. Diferencijalna Dg:<br />
a) najvažnije je razlikovati keratoacanthom od<br />
spinocellularnog epithelioma<br />
b) melanoma malignum<br />
c) D Dg ne dolazi u obzir: cornu cutaneum,veruca<br />
vulgaris i molluscum contagiosum<br />
332. Paraneoplastične dermatoze:<br />
a) su oboljenja koja prate ili najavljuju pojavu<br />
visceralnog maligniteta<br />
b) patogeneza ima više mehanizama<br />
c) u odnosu na učestalost dermatoze – malignitet,<br />
PD se deli na tri grupe i gore navedene tvrdnje<br />
XXVIII KUTANI LIMFOMI I LEUKEMIJE<br />
(HEMATODERMIJE)<br />
333. Klinička slika Mycosis fungoidesa:<br />
a) najređi kutani limfom<br />
b) javlja se kod sredovečnih osoba oba pola i kod<br />
adolescenata<br />
c) oboljenje protiče u 6 faza<br />
334. Rana faza Mycosis fungoidesa:<br />
a) ima akutni tok i može trajati nedeljama<br />
b) praćena je ranim upornim pruritusom, i prati<br />
oboljenje celim tokom<br />
c) osnovna promena je ploča od 2 mm preko 10 mm<br />
335. Pozna faza Mycosis fungoides:<br />
a) predstavlja regresiju procesa<br />
b) stvaraju se hemisferični tumori veličine oraha<br />
do pomorandže sa ulceracijama<br />
c) promene ne nastaju na pločama ili plakovima i ne<br />
lokalizuju se na licu i pregibima<br />
55
336. Laboratorijska ispitivanja Mycosis fungoides:<br />
a) u slučaju zahvaćenosti 10% kože ne vrši se<br />
pregled krvne slike<br />
b) neophodan je histološki pregled kože i<br />
zahvaćenost limfnih žlezda<br />
c) kod adenopatije i tumora kao i kod eritrodermije<br />
ne treba tražiti Sezary-eve ćelije<br />
337. Lečenje Mycosis fungoides:<br />
a) lokalna Th se daje u ranoj i intermedijarnoj<br />
fazi bolesti<br />
b) ne primenjuje se PUVA i lokalna aplikacija<br />
citostatika<br />
c) u poznoj tumorskoj fazi nije efikasna jonizirajuća<br />
radijacija<br />
338. Karakteristika Sy Sezary:<br />
a) je hiperkeratoza dlanova i tabana; a viđaju se<br />
i promene na noktima<br />
b) limfne žlezde nisu uvećane<br />
c) posle nekoliko godina oboljenje se sanira,<br />
prognoza bolja od mycosis fungoidesa<br />
339. Prognoza Non – Hodgkin limfoma:<br />
a) je nepovoljnija nego kod mycosis fungoidesa<br />
b) sistemsko širenje promena je sporije<br />
c) sistemsko širenje promena je kasnije<br />
340. Th Morbus Hodgkin –a :<br />
a) Th kutanih promena Morbus Hodgkina je lečenje<br />
osnovnog oboljenja<br />
b) ako se oboljenje ne leči petogodišnje<br />
preživljavanje se postiže u preko 50% slučajeva<br />
c) obe tvrdnje su tačne<br />
56
341. Specifične lezije kod leukemija:<br />
a) u vidu infiltrovanih lezija: papula, plakova,<br />
nodula<br />
b) eritrodermija se viđa kod hronične T – ćelijske<br />
limfocitne leukemije<br />
c) infiltrati sa nekrozom i gore navedene tvrdnje<br />
C. VENEROLOGIJA<br />
BOLESTI KOJE SE PRENOSE SEKSUALNIM<br />
KONTAKTOM ( S T D )<br />
UVOD<br />
342. Bolesti koje se prenose seksualnim putem:<br />
a) Su STD<br />
b) su TEN<br />
c) su EEM<br />
343. Granuloma ingvinale spada u:<br />
a) klasične polne bolesti<br />
b) polne bolesti u širem smislu<br />
c) nevenerične bolesti<br />
344. Incidencija oboljevanja od STD raste zbog:<br />
a) promene moralnih normi, homoseksualnosti,<br />
prostitucije, zloupotrebe droge i alkohola<br />
b) ’’seksualne revolucije’’, menjanja seksualnih<br />
navika, primena kontraceptiva, urbanizacije<br />
c) potenciranje seksa mas medijima, filmske<br />
industrije, migracije stanovništva, porast<br />
sojeva rezistentnih na antibiotike i gore<br />
navedenih razloga<br />
57
345. Syphilis:<br />
a) seu lues<br />
b) seu ulcus molle<br />
c) seu ulcus cruris<br />
I SYPHILIS<br />
346. Syphilis infekcija može nastati:<br />
a) u toku života – stečeni sifilis<br />
b) intrauterino – kongenitalni sifilis<br />
c) na oba gore navedena načina<br />
347. Indirektni način prenošenja infekcije (sifilisne):<br />
a) kod odraslih osoba smatra se izuzetno retkom<br />
b) kod endemskog sifilisa TP ne može da se prenese<br />
neveneričnim putem (preko pribora za jelo,<br />
prljavog rublja, peškirima)<br />
c) infektivnost bolesnika ne zavisi od broja TP u<br />
organizmu<br />
348. Treponema pallidum je:<br />
a) tanki spiralni mikroorganizam dugačak 6 – 15<br />
µm, širok 0,1 – 0,2 µm, ima 6 – 14 pravilnih<br />
zavoja<br />
b) ne deli se poprečnim cepanjem svakih 30 – 36<br />
sati<br />
c) ne kreće se talasasto, zmijoliko<br />
349. Za ulazak u organizam T.P. je dovoljna:<br />
a) mikrolezija epitelnog tkiva genitalija<br />
b) mikrolezija epitelnog tkiva anorektalne regije<br />
nije povoljna<br />
c) T.P. ne ostaju na mestu ulaska u organizam i ne<br />
stvara primarni afekat<br />
58
350. Inkubacioni period se kreće od:<br />
a) 9 – 90 dana<br />
b) prosečno 55 dana<br />
c) 3 – 13 dana<br />
351. Latentni sifilis se deli na:<br />
352. Ulcus durum je:<br />
a) rani latentni sifilis<br />
b) kasni latentni sifilis<br />
c) oba tipa sifilisa<br />
a) primarni šankr<br />
b) karakteristika endemskog sifilisa<br />
c) karakteristika kongenitalnog sifilisa<br />
353. Ulcus durum može biti:<br />
a) samo klasičan oblik<br />
b) samo atipičan oblik<br />
c) i klasičan i atipičan oblik<br />
354. Lokalizacija primarnog šankra kod muškaraca je :<br />
a) na korpusu i korenu penisa i u predelu pubisa<br />
b) na unutrašnjem listu prepucijuma,na frenulumu i<br />
u koronarnom sulcusu<br />
c) na svim gore navedenim lokalizacijama<br />
355. Ekstragenitalni ulcus durum :<br />
a) ne nastaje kao posledica raznih seksualnih<br />
predigri<br />
b) ne nastaje u heteroseksualaca i homoseksualaca<br />
c) nastaje usled cunnigulus felattio<br />
356. Meke, tvrde, bezbolne limfne žlezde se nazivaju:<br />
a) bubo dolens<br />
b) bubo indolens<br />
c) scleradenitis bez periadenitisa<br />
59
357. Uvećane limfne žlezde koje prate šankr lokalizovane<br />
na cervix uteri,anusu ili rektumu :<br />
a) se nalaze u karlici i ne mogu da se palpiraju<br />
b) se ne nalaze u karlici<br />
c) mogu da se palpiraju<br />
358. Makulozni sifilidi su:<br />
a) roseola syphiliticum<br />
b) exanthem u IV stadijumu luesa<br />
c) nisu lokalizovane po trupu i ne mogu biti<br />
diseminovane po čitavoj koži<br />
359. Vlažni papulozni sifilidi su:<br />
a) condylomata lata<br />
b) verucae vulgares<br />
c) fibroma molle<br />
360. Promene na sluzokožama:<br />
a) se javljaju samo na usnoj duplji, larinksu,<br />
farinksu, anusu i vulvi<br />
b) u vidu ’’angina syphilitica’’<br />
c) javljaju se u vidu vox rauca (delimična ili<br />
potpuna afonija) i gore navedene manifestacije<br />
361. U II stadijumu sifilisa se javljaju i promene na očima u<br />
vidu:<br />
a) iridociklitisa<br />
b) horoidoretinitisa<br />
c) uveitisa i gore navedenih znakova oboljenja<br />
362. Generalizovani scleradenitis:<br />
a) povećavaju se limfne žlezde:<br />
cervikalne,subokcipitalne i aksilarne<br />
b) povećavaju se epitrohlearne i ingvinalne žlezde<br />
c) žlezde su uvečane, elastične, pokretne ,<br />
bezbolne i gore navedene tvrdnje<br />
60
363. Dg latentnog sifilisa se postavlja na osnovu:<br />
364. Neurosifilis:<br />
365. Endemski sifilis:<br />
366. Kongenitalni sifilis:<br />
a) anamneze, kliničke slike i pregleda bolesnika<br />
b) netreponemski testovi mogu biti negativni<br />
c) troponemski testovi su obavezno negativni<br />
a) ne javlja se posle inicijalne infekcije u vremenu<br />
od 3 do 7 godina<br />
b) ne javljaju se parenhimalne promene na nervnom<br />
sistemu 10 do 20 godina<br />
c) klasične manifestacije su: paralysis<br />
progressiva i tabes dorsalis (ataxia<br />
locomotoria progressiva)<br />
a) javlja se u jednom području u određenom<br />
vremenu kod velikog broja stanovnika bez<br />
obzira na pol, uzrast i društveni položaj<br />
b) infekcija se uglavnom ne prenosi indirektnim<br />
putem<br />
c) primarni šankr ako se javi nije lokalizovan<br />
extragenitalno<br />
a) nastaje u graviditetu prenošenjem infekcije sa<br />
majke na fetus<br />
b) treponema pallidum ne ulazi u cirkulaciju<br />
direktno kroz placentarne kapilare<br />
c) transmisija sifilisa na fetus se događa kada<br />
graviditet koincidira sa spirohetemijom<br />
367. U ranom kongenitalnom sifilisu mogu da se jave:<br />
a) promene na unutrašnjim organima: plućima,<br />
jetri ,slezini, bubrezima i CNS<br />
b) dete nije uznemireno, plač nije tih i hrapav<br />
c) pojava generalizovane limfodenopatije je češća<br />
nego kod odraslih bolesnika<br />
61
368. Dijagnoza sifilisa:<br />
a) se klinički ne potvrđuje dokazivanjem treponeme<br />
pallidum mikroskopom sa tamnim poljem i<br />
serološki<br />
b) nije potrebno raditi histopatološku analizu lezije<br />
ili DIF test tog materijala<br />
c) ukoliko klinička Dg ukazuje na sifilis a<br />
serološki testovi su negativni potrebno je<br />
uraditi biopsiju i DIF test materijala sa i iz<br />
lezije<br />
369. T. pallidum mikroskopiranje u tamnom polju<br />
mikroskopa:<br />
a) ima karakteristične pokrete, izdužuje se i<br />
skraćuje; spiralno uvrće i blago lučno savija<br />
b) osetljivost testova se povećava; ukoliko se<br />
primenjuje lokalna i opšta th<br />
c) nije potrebno sukcesivno ispitivanjeu u tri<br />
navrata: pre nego se rezultat utvrdi kao negativan<br />
370. Serološki testovi za identifikaciju TP:<br />
a) ne stvaraju se antitela na lipoidne antigene<br />
(reagini) nespecifična<br />
b) ne stvaraju se antitela na jednu ili više antigenih<br />
komponenti<br />
c) u imunom odgovoru organizma na TP<br />
stvaraju se dve vrste antitela<br />
371. Hronični karakteristični znaci postojanja lažno –<br />
pozitivne serološke reakcije na sifilis su:<br />
a) sistemski lupus erythematodes i reumatoidni<br />
artritis<br />
b) antifosfolipidni sindrom i lepra nisu<br />
karakteristični znaci<br />
c) starenje nije hronični znak oboljenja<br />
62
372. U tropskim predelima DDg primarnog sifilisa i ulcus<br />
duruma:<br />
a) mogu biti ulcus molle, granuloma inguinale<br />
b) nisu limphogranuloma venereum i tbc koze<br />
c) nisu amebne i protozoalne ulceracije<br />
373. DDg sekundarnog sifilisa:<br />
a) palmoplantarni sifilidi mogu podsećati na<br />
psorijazu i dermatomikoze<br />
b) anularne lezije ne podsecaju na povrsna gljivicna<br />
oboljenja, impetigo, EEM i granuloma annulare<br />
c) condylomata lata DDG ne podseca na<br />
condylomata acuminata, na vegetacije od<br />
pemfigusa i hemoroide<br />
374. Tercijarani sifilis DDg:<br />
375. Th sifilisa:<br />
a) podseća na TBC, lepru, sarcoidozu, duboke i<br />
površne mikoze, carcinom<br />
b) ne podseća na mycosis fungoides, aktinomikozu,<br />
osteomijelitis malum perforans pedis i aneurizmu<br />
aorte<br />
c) podseća na pemphigus neonatorum i polenski<br />
dermatitis, a nema znake kongenitalnog sifilisa<br />
a) Penicilin nije lek izbora za lečenje svih oblika<br />
sifilisa<br />
b) Penicilin zaustavlja deobu T. Pallidum<br />
ukoliko mu koncentracija u serumu iznosi 0,03<br />
J/mol<br />
c) ukoliko koncentracija penicilina ostane ispod<br />
minimuma od 24 do 30 h, ne postoji opasnost od<br />
ponovne deobe treponema<br />
63
376. Th sifilisa u trudnoći:<br />
a) trudnice uvek ne treba lečiti penicilinom po šemi<br />
kao i druge pacijente u istom stadijumu luesa<br />
b) kod preostljivih bolesnica na penicilin<br />
savetuje se lečenje eritromicinom<br />
c) primena tetraciklina nije kjontraindikovana u<br />
trudnoći<br />
377. Terapija seksualnih partnera:<br />
378. Gonoreja:<br />
379. Gonoreja:<br />
a) nije neophodno lečenje svih seksualnih partnera<br />
b) dijagnozu nije neophodno potvrditi serološkim<br />
reakcijama<br />
c) ako Dg sifilisa nije moguće potvrditi i svim<br />
osobama izloženim infekciji sifilisu u periodu<br />
kraćem od 3 meseca , treba im primeniti th<br />
kao kod ranog stečenog sifilisa<br />
II GONORRHOEA<br />
a) nije tripper seu kapavac<br />
b) nije najčešća bolest koja se prenosi polnim putem<br />
c) je kontagiozno bakterijsko oboljenje, izazvano<br />
Neisseriom gonorrhoeae (N.G.)<br />
a) infekcija se širi najčešće direktnim genitalno –<br />
genitalnim kontaktom<br />
b) ne širi se anogenitalnim seksualnim kontaktom i<br />
ne dovodi do gonokoknog proktitisa<br />
c) indirektne infekcije su izuzetno česte (zaraženim<br />
peškirima, rubljem, kateterima i irigatorima)<br />
64
380. Etiologija Go:<br />
381. Klinička slika:<br />
a) NG je gram - negativan aerobni diplokok<br />
bubrežastog oblika prečnika 1,5 x 0,8 µm<br />
b) NG ne podseća na ’’dva zrna kafe’’<br />
c) ne lokalizuje se intracelularno, a ne preferira<br />
’’cilindrični’’<br />
a) se ispoljava kod muškaraca, žena i dece<br />
b) samo kod muškaraca<br />
c) nikada kod dece<br />
382. Simptomatska Gö kod muškaraca:<br />
a) naglašeno žarenje pri uriniranju nije prvi<br />
simptom bolesti<br />
b) primarno zahvata uretru (cilindrični epitel)<br />
c) učestala i bolna mokrenja nisu kasniji simptom<br />
bolesti<br />
383. Urethritis gonorrhoica acuta anterior:<br />
a) mokrenje nije još učestalije i na kraju mikcije se<br />
ne javlja kap krvi<br />
b) infekcija se širi na zadnji deo uretre ako se<br />
blagovremeno ne leči<br />
c) ne dolazi do jakih i bolnih erekcija, tupog bola u<br />
predelu perineuma i ne povećava se telesna<br />
temperatura<br />
384. Cervicitis gonorohoica:<br />
a) se odlikuje edematoznim i eritematoznim<br />
grlićem materice<br />
b) iz kanala se ne cedi mukopurulentan i purulentan<br />
sekret<br />
c) pritiskom na symphisis pubis ne može da se<br />
iscedi gnojni sekret<br />
65
385. Asimptomatska gonoreja:<br />
a) seksualno aktivni muškarci sa asimptomatskim<br />
Gö ne mogu preneti infekciju na zdrave žene<br />
b) predstavlja infekcija NG bez kliničkih<br />
simptoma i/ili znakova bolesti<br />
c) asimptomatske infekcije nisu češće kod žena i<br />
homoseksualaca u odnosu na muškarce<br />
homoseksualaca<br />
386. Orofaringealna Gö:<br />
387. Dg Gönoreje:<br />
a) najčešća je među homoseksualcima, mada je<br />
prisutna i kod homoseksualaca i žena<br />
b) infekcija je obično simptomatska, nije pračena<br />
gušoboljom, eritemom farinksa<br />
c) često dovodi do parenteralne sekrecije na<br />
tonzilama<br />
a) može se postaviti na osnovu kliničke slike i<br />
identifikacijom NG u direktnom uzorku<br />
sekreta<br />
b) kultivisanjem uzročnika (samo)<br />
c) serološkim testovima a ne gore navedenim<br />
metodama<br />
388. Seksualne partnere pacijenata sa Gö treba:<br />
389. Ulcus molle:<br />
a) pregledati, napraviti razmaze sekreta i<br />
kulture na NG<br />
b) ne treba profilakticki lečiti jednim od<br />
preporučenih vidova th<br />
c) pacijenti ne treba da apstiniraju od seks kontakata<br />
III ULCUS MOLLE<br />
a) je tvrdi šankr<br />
b) je meki šankr<br />
c) je najčešće rasprostranjen kod nas<br />
66
390. Incidencija ulcus mollea:<br />
a) pretežno se javlja u Africi, Aziji, Centralnoj i<br />
Južnoj Americi<br />
b) u Evropi i Americi se javljaju masovni slučajevi<br />
c) procenjuje se da u Severnoj Americi se javlja<br />
godišnje 10 novih slučajeva U. molle<br />
391. Etiologija ulcus mollea:<br />
a) H. Dycrey je gr. – bacil štapićastog izgleda<br />
b) dimenzije H.Ducrey nisu od 15 ili 20 do 0,5<br />
mikrona<br />
c) u kulturama nema izgled viserednih lanaca<br />
392. Komplikacije ulcusa molle:<br />
a) balanitis, fimoza i otok<br />
b) supuracija limfnih žlezda ne dovodi do pojave<br />
stalno drenirajućih sinusa<br />
c) ne dolazi do superinfekcije fuzospiralnim<br />
mikroorganizmima<br />
393. Dijagnoza Ulcus mollea:<br />
a) se potvrđuje identifikacijom HD u razmazu<br />
sekreta, kultivisanjem HD u razmazu sekreta<br />
b) ne dokazuje se kultivisanjem HD, Ito –<br />
Reenstierna testom<br />
c) ne dokazuje se testom autoinokulacije<br />
394. Diferencijalna Dg Ulcus – a molle:<br />
a) ulcus molle ne karakteriše bolna, velika<br />
ulceracija podrivenih ivica sa brojnim satelitskim<br />
lezijama<br />
b) ulcus durum je bezbolan, nepurulentan ulcus<br />
bedemastih nepodrivenih ivica<br />
c) herpes genitalis ne odlikuje nekoliko vezikula, i<br />
trauma nema geometrijski izgled ulceracija<br />
67
395. Alterativni lek za lečenje ulcusa molle:<br />
a) obolelima se ne savetuje hospitalizacija jer<br />
mirovanje ne sprečava pojavu adenopatije<br />
b) eritromicin 500 mg (4 x dnevno) per os u toku<br />
7 dana<br />
c) seksuane partnere ne treba lečiti istovremeno<br />
IV LYMPHOGRANULOMA VENEREUM<br />
396. Lymphogranuloma venereum:<br />
a) je sistemska bolest polna, prouzrokovana<br />
chlamydiom trachomatis- serotipovi L1,L2,L3<br />
b) je stadijum sifilisa II<br />
c) je ulcus durum<br />
397. Izazivač Lymphogranuloma venereum oboljenja je :<br />
a) Chlamydia trachomatis serotipovi L1, L2, L3<br />
b) Haemophillus ducreyi<br />
c) Donovania granulomatosis<br />
398. Rani stadijum Lymphogranuloma venereum:<br />
a) kod muškaraca su zahvaćene ingvinalne, a<br />
kod žena ilijakalne i anorektalne limfne žlezde<br />
b) kod 1/3 pacijenata limfadenitis ne može preći na<br />
ilijakalne,femoralne limfne žlezde i ne<br />
generalizuje se<br />
c) limfne žlezde nisu bolne, pokretne i ne uvećavaju<br />
se<br />
399. Dijagnoza klinička lymph. venereuma:<br />
a) se potvrđuje Frie-ovim kožnim testom<br />
b) reakcijom vezivanja komplemenata;<br />
kultivisanjem uzročnika<br />
c) biološkim ogledima i mikroskopskim nalazom<br />
uzročnika i gore navedenim metodama<br />
68
400. Th Lymphogranuloma venereuma:<br />
a) lek izbora je Doksiciklin, 100 mg 2 x dnevno;<br />
per os 21 dan<br />
b) alternativno se ne mogu davati tetraciklini 500<br />
mg; 4 x dnevno per os u toku 10 dana<br />
c) ne daje se Eritromicin, 500 mg, 4 x dnevno, per<br />
os 14 dana, sulfonamidi-bactrim 1 g, 4 x dnevno<br />
per os – 10 dana per os, 14 dana<br />
V GRANULOMA INGUINALE<br />
401. Epidemiologija Granuloma inguinale:<br />
a) seksualni kontakt je put transmisije ili<br />
autoinokulacija usled traume<br />
b) mukarci oboljevaju ređe nego žene (u odnosu 1 –<br />
2 : 3)<br />
c) bolest je ređa kod crnaca i ne javlja se zbog loše<br />
higijene u tropskim i suptropskim krajevima<br />
402. Etiologija Granuloma inguinale:<br />
a) uzročnik je Calimatobacterium granulomatosis<br />
b) uzročnik je gr - enterobakter<br />
c) uzročnik je Donovania granulomatosis<br />
403. Klinička slika Granuloma inguinale:<br />
a) posle inkubacije od 1 – 12 nedelja javlja se<br />
primarna lezija, nodus i granulom koji<br />
ulceriše<br />
b) ulcus nema oštre, uzdignute, nepodrivene ivice<br />
c) u toku par nedelja ne dolazi do pojave satelitskih<br />
ulceracija<br />
69
404. Dg Granuloma inguinale:<br />
a) klinička Dg se potvrđuje nalazom<br />
Donovanijevih tela u lezijama<br />
b) preparat razmaza tkiva se ne boji po Giemsa ili<br />
Wright-u<br />
c) Donovanijeva tela u velikim mononuklearnim<br />
lezijama se ne boje<br />
405. Lečenje Granuloma inguinale:<br />
a) tetraciklin hidrohlorid 500 mg 4 x dnevno, per<br />
os-3 nedelje, ili duže do potpune sanacije<br />
promena<br />
b) oboljenje se ne leči efikasno svim antibioticima<br />
naročito penicilinom<br />
c) kod rezistencije na tetracikline ne primenjuje se<br />
Bactrim 2 x dnevno per os – 2-4 nedelje<br />
VI URETHRITIS NON – GONORRHOICA<br />
406. Urethritis non gö:<br />
a) je inflamatorno oboljenje uretre bez uretralne<br />
sekrecije<br />
b) izazivaju ga brojni uzročnici izuzev Naisseriae<br />
gonorrhoeae<br />
c) danas je Urethritis non gö najređe oboljenje koje<br />
se prenosi polnim putem<br />
407. Klinička slika NGU:<br />
a) inkubacija traje 1 – 3 nedelje<br />
b) kod muškaraca se ne razvija Urethritis non gö<br />
c) kod žena se ne razvija endocervicitis<br />
mukopurulenta<br />
408. Infekcija izazvana mikoplazmama:<br />
a) Urethritis mycoplasmatica nije oboljenje iz grupe<br />
UNG<br />
b) izazivač je samo Mycoplasma hominis<br />
70
c) Ureoplasma urealyticum i mycoplasma hominis<br />
su izazivači oboljenja<br />
409. Lečenje mikoplazmi:<br />
a) tetraciklin caps. 4 x dnevno , 500 mg p. os. u<br />
toku 7 dana<br />
b) osobe koje ne podnose tetracikline ne podnose i<br />
ertitromicin caps.<br />
c) seksualne partnere ne lečiti na sličan način<br />
tetraciklinima<br />
410. Trichomoniasis:<br />
a) muškarci nisu u velikom broju asimptomatski<br />
prenosioci bolesti<br />
b) trichomonas vaginalis je protozoa ( flagelata )<br />
kruškastog oblika dužine između 15 – 30 µm<br />
c) na prednjem delu uzročnik ne poseduje 4 biča<br />
(flagele)<br />
411. Diferencijalna dijagnoza:<br />
a) Gö kod muškaraca i žena<br />
b) vulvovaginalna kandidijaza kod žena<br />
c) obe gore navedene bolesti<br />
412. Herpes genitalis:<br />
VII HERPES GENITALIS<br />
a) seu Herpes simplex genitalis<br />
b) seu Herpes progenitalis<br />
c) ispravna su oba naziva oboljenja<br />
413. Recidivantni H. genitalis:<br />
a) se ne može javljati mesecima i godinama, posle<br />
delovanja provocirajućih faktora<br />
b) ultravioletni zraci, povišena t°C, emocionalni stres,<br />
toplota, menstruacija, upotreba kontraceptiva,<br />
anestezija, trauma nisu uzroci recidiva<br />
71
c) promene su uvek lokalizovane na genitalijama<br />
414. Klinička slika H. genitalisa:<br />
a) primarne lezije su bilateralne lokalizovane na<br />
spoljašnjim genitalijama<br />
b) ulceracije se ne pokrivaju krustama i ne<br />
reepitelizuju<br />
c) rezidualno stvaranje ožiljaka je često<br />
415. Diferencijalna Dg Herpes genitalisa:<br />
a) sifilis<br />
b) chancroid , ulcus molle<br />
c) lymphogranuloma venerum i gore navedene<br />
bolesti<br />
VIII CONDYLOMATA ACUMINATA<br />
416. Condylomata acuminata:<br />
a) seu papillomata acuminata<br />
b) seu anogenitalne bradavice<br />
c) oba gore navedena sinonima<br />
417. Condylomata gigantea Buschke – Löwenstein:<br />
a) predstavlja posebnu formu koja se javlja na<br />
penisu, na vulvi i anusu<br />
b) usled slabog rasta, ne dolazi do intenzivnog bola,<br />
krvavljenja, fistula , ulceracija i perforacija<br />
c) nije tumorska forma oboljenja koja je lokalno<br />
neinvazivna i daje metastaze<br />
418. Th Condylomata acuminata:<br />
a) najčešće se primenjuje lečenje podofilinom<br />
rastvorenim u benzoovoj tinkturi 1 do 2 puta<br />
nedeljno do izlečenja<br />
b) na početku podofilin se ne ostavlja aplikovan svega<br />
1 sat, i zatim da se opere<br />
c) kasnije se ne savetuje produžena aplikacija 4 – 6 h<br />
72
IX SINDROM STEČENE IMUNODEFICIJENCIJE<br />
419. Diferencijalna dijagnoza AIDS-a:<br />
420. AIDS:<br />
a) AIDS nije oboljenje SIDA<br />
b) AIDS je sy stečene imunodeficijencije<br />
c) AIDS se ne prenosi najčešće seksualnim putem<br />
a) virus se ne prenosi sa čoveka na čoveka<br />
b) seksualni kontakt je jedini put prenosa AIDS-a<br />
c) izvor infekcije je bolestan ili virusom zaražen<br />
čovek i telesne tečnosti, krv, sperma, vaginalni<br />
sekret, mokraća, pljuvačka, mleko i suze<br />
421. Rizičnim grupama za pojavu AIDS-a se smatraju:<br />
a) muškarci homoseksualci, biseksualci, narkomani,<br />
intravenski adikti i ’’fikseri’’<br />
b) hemofiličari, primaoci transfuzije krvi<br />
c) heteroseksualni partneri obolelih od AIDS-a i<br />
gore navedene grupe ( u 5% obolelih rizični<br />
faktor do sada nije otkriven)<br />
422. Etiologija AIDS-a:<br />
a) virus se sastoji od nukleoproteinskog jezgra koga<br />
čine RNK koja je genom virusa<br />
b) oko jezgra se nalazi dvoslojna lipidna membrana<br />
c) veličina virusa iznosi 100 – 140 nm i gore<br />
navedene tvrdnje<br />
423. Latentna faza AIDS-a:<br />
a) ne traje godinama<br />
b) bolesnici su seropozitivni<br />
c) bolesnici imaju kliničke simptome<br />
73
424. Ostale manifestacije HIV – 1 infekcije:<br />
a) febrilnost duža od od 1 meseca, gubitak T.T.<br />
dijareja, slabost, nocno znojenje<br />
b) neurološki poremećaji (<br />
demencija,mijelopatija,ataksija )<br />
c) oportunističke infekcije (virusne, bakterijske,<br />
gljivične, maligni tumori, oboljenja sa deficitom<br />
celularnog imuniteta) i gore navedeni oblici<br />
oboljenja<br />
425. Bolesti kože udružene sa HIV – 1 infekcijom su:<br />
a) atipične, težeg kliničkog toka<br />
b) nisu eksplozivne, ekstenzivne<br />
c) dobro reaguju na uobičajenu th<br />
426. Tumori kože kod obolelih od AIDS:<br />
a) epithelioma basocellualre<br />
b) Kaposi sarcoma; lymphoma<br />
c) epithelioma spinocellulare i gore navedeni oblici<br />
427. HIV – 1 infekcije mogu biti udružene sa limfomima :<br />
a) Non-Hodkgin lymphoma i morbusom Hodgkin<br />
b) ne manifestuju se papulama<br />
c) ne manifestuju se promenama na koži<br />
428. Infektivna oboljenja virusne infekcije kod AIDS –<br />
bolesnika:<br />
a) Herpes simplex recidivi udruženi sa HIV – 1<br />
infekcijom su češći, bolni, ulcerozni, teško<br />
zarastaju, posebno lokalizovani perianalno<br />
b) lečenje nije otežano<br />
c) pacijenti ne mogu biti rezistentni na aciklovir<br />
74
429. Herpes zoster kod AIDS – obolelih:<br />
a) oboljenje nema teži klinički tok, hroničan<br />
b) promene su diseminovane, neurotične,<br />
ulcerozne, gangrenozne, zahvataju više od<br />
jednog dermatoma<br />
c) promene ne dovode do jakih postherpetičnih<br />
neuralgija i parestezija<br />
430. Virusna leukoplakija(oral hairy leukoplakia) kod AIDS :<br />
a) nastaje usled kombinovane infekcije Epstein –<br />
Bar-ovim virusom i HPV<br />
b) ne manifestuje se u vidu beličastih, filiformnih<br />
(dlakavih) vertikalnih linearnih ploča<br />
c) nije udružena sa oralnom kandidijazom<br />
431. Bakterijske infekcije kod AIDS – obolelih:<br />
a) TBC nije diseminovan<br />
b) tuberculosis cutis (izazvana Mycobacterim<br />
avium – intracellulare)<br />
c) promene nisu u vidu nodusa, ulceracija, ili<br />
ektimatozne<br />
432. Epidermalna proliferativna oboljenja i AIDS kao i<br />
Dermatitis seborrhoica:<br />
a) može biti inicijalna manifestacija HIV – 1<br />
infekcije<br />
b) ne manifestuje se pojavom ekstezivnih erupcija i<br />
debelim naslagama<br />
c) promene nisu istovremeno lokalizovane na licu,<br />
kapilicijumu, presternalno, u aksilama, preponama i<br />
genitalijama<br />
433. Ichthyosis acquisita kod AIDS – obolelih:<br />
a) Suva koža i ihtioziformna skvama<br />
b) lokalizacija promena nije na donjim ekstremitetima<br />
c) promene nisu udružene i sa keratodermijom na<br />
dlanovima i tabanima<br />
75
434. Dijagnoza obolelih od AIDS-a:<br />
a) verifikacija HIV – 1 infekcije je jedino moguća<br />
primenom virusuloških i imunoloških ispitivanja<br />
b) ne pomaže elektronska mikroskopija,<br />
imunofluorescencija u limfocitima inficirane osobe<br />
c) virusni antigeni (Elisa – test; IF –<br />
test,imunoperoksidaza,imunobloting nisu pozitivni<br />
u dijagnostici<br />
435. Lečenje obolelih od AIDS-a:<br />
a) limfomi i drugi tumori udruženi sa AIDS-om<br />
predstavljaju veliki th problem i dalje dovode do<br />
smrti pacijenata<br />
b) terapija AIDS-a se ne sprovodi na odeljenjima za<br />
infektivne bolesti<br />
c) nikakkve mere netreba preduzimati u lečenju<br />
oportunističnih infekcija<br />
76
TAČNI ODGOVORI<br />
Svi tačni odgovori na pitanja su dati u tamno crnoj boji već<br />
u samoj zbirci za studente visoke škole opšteg smera.<br />
77
LITERATURA<br />
1. Lalević-Vasić B.,Medenica LJ., Nikolić M.:<br />
Dermatologija sa dermatovenerološkom<br />
propedevtikom. IŠP »Savremena administracija«,<br />
Beograd, 2003. treće izmenjeno izdanje.<br />
2. Martinović N.,Konstatinović S.,- Praktikum iz<br />
dermatovenerologije.,-Zavod za udžbenike i<br />
nastavna sredstva-Beograd. 1996 .<br />
3. Konstatinović S.,Martinović N.,-<br />
Dermatovenerologija –za studente medicine –IGP<br />
–Grafico 011-.,Beograd 1999god.<br />
4. Dostanić I.,Dostanić N.,-Dermatovenerologija –<br />
udžbenik za studente stomatologije.,-Srbolek<br />
Beograd.1998.<br />
5. Krstić N. -Zbirka za studente visoke škole opšteg<br />
smera.,<strong>Medicinski</strong> <strong>fakultet</strong> , Kragujevac, april,<br />
2005 god.<br />
78