(2000-2002): Kogemus kogu eluks! - Euroopa Noored
(2000-2002): Kogemus kogu eluks! - Euroopa Noored
(2000-2002): Kogemus kogu eluks! - Euroopa Noored
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ALAPROGRAMM 3 – NOORSOOALGATUSED<br />
Vähemate võimalustega noorte kaasamine<br />
Varasematel aastatel laekusid noorsooalgatusprojektid peamiselt nendelt noortelt, kes omasid<br />
mitmesuguseid võimalusi oma vaba aja korraldamiseks ning kes oma eluga päris kenasti<br />
toime tulid. Suurendamaks projektides vähemate võimalustega noorte omaalgatuse määra,<br />
on ENEB alates <strong>2002</strong>. aastast võtnud suurema tähelepanu alla vähemate võimalustega noorte<br />
kaasamise. See ei ole läinud aga lihtsalt ja on nõudnud jõulisi samme Eesti noorsootöös<br />
osalevate inimeste mõttemaailma muutmiseks, eesmärgiga innustada neid toetama vähemate<br />
võimalustega noortega projektide läbiviimist.<br />
Vähemate võimalustega noorte kaasamine on osutunud keerukaks ülesandeks ka seetõttu,<br />
et antud valdkonnas noortega töötamise põhimõtted on mõneti vastuolus programmiideega,<br />
milles on läbiv noorte iseseisev tegutsemine. Teatud vähemate võimalustega noorte gruppides<br />
ei ole seda põhimõtet aga täielikult võimalik rakendada – noorsootöötaja paratamatult<br />
peab noorte erivajadustest lähtuvalt nende eest üht-teist ära tegema.<br />
Teine vastutöötav aspekt on noortega töötavate inimeste skepsis noorte kaasamise võimalikkuse<br />
suhtes. Kuna vähemate võimalustega noori kaasav projektipraktika on Eestis seni<br />
vähene, siis kriminaalhooldusametnikud, juhendajad jt asjasse puutuvad isikud suhtuvad suure<br />
umbusuga noorte suutlikkusesse projekti ise läbi viia. Pöördudes organisatsioonide poole, kes<br />
ENEB abil võiksid oma noortega projekte välja töötada, tuleb kasuks büroo töötajal juba<br />
olemasolev positiivne näide teostunud noorte omaalgatusest.<br />
Vähemate võimalustega ja riskigrupi noorte kaasamiseks on kasutatud kahte võimalust:<br />
Tuumikgrupi liikmetena – mitte-eestlastest, käitumisprobleemidega/probleemsed, töötud<br />
ja puudega noored;<br />
Sihtrühmana – tegevusse kaasatud vähemkindlustatud ja paljulapselistest peredest pärit<br />
noori, lastekodu kasvandikke.<br />
Vähemate võimalustega noorte gruppidesse oli vajaduse korral kaasatud 1–2 juhendajat, kes<br />
toetasid noori <strong>kogu</strong> projekti vältel ning oskasid noorte võimetega arvestades ülesandeid<br />
paremini jaotada.<br />
Lõpparuannetes projekti eesmärkide saavutamist kirjeldades tundsid noorsooalgatuse läbiviijad<br />
rõõmu, et on saanud kohalikul tasandil midagi teha vähemate võimalustega noorte<br />
heaks, kes tavaliselt on üksi jäänud ja peavad ise hakkama saama. Tulemustena võiks mainida,<br />
et:<br />
majanduslikult vähekindlustatud noortel tekkis lõpuks ometi võimalus huvitegevusest osa<br />
saada, sest projekti raames korraldatud tegevusklubides osalemine oli tasuta;<br />
saavutati kontakt probleemsete noortega ning neil tekkis huvi koos käia ja midagi muud<br />
peale suitsetamise, alkoholi tarbimise ja huligaanitsemise ette võtta. Siinkohal on oluline<br />
märkida, et projekti lõpp ei tähendanud vähemate võimalustega noorte unarusse jätmist,<br />
vaid punkti, kust mindi koos edasi;<br />
esmakordselt loodi piirkonnas sidemed lastekodulaste ja kohalike noorte vahel.<br />
57