Karel Saarna magTÖÖ 27.05.2010 - Rõuge Racing Team
Karel Saarna magTÖÖ 27.05.2010 - Rõuge Racing Team
Karel Saarna magTÖÖ 27.05.2010 - Rõuge Racing Team
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Maastikujalgrattakeskuse asukohaks on planeeritud Ööbikuoru keskus <strong>Rõuge</strong> alevikus.<br />
Lähtuvalt kasutamise eesmägist on maastikujalgrattaradade võrgustiku rajad planeeritud<br />
kolmele erinevale sihtgrupile: kohalikud elanikele tervisespordi harrastuseks,<br />
jalgrattasõidu harrastajatele maastikujalgrattasõidu harrastuseks, turistidele piirkonnaga<br />
tutvumiseks läbi aktiivturismi tegevuse. Radadel esineb erinevaid teekattetüüpe ning<br />
rajad on liigitatud vastavalt distantsi pikkusest ja üldisest raskusastmest. Radade<br />
planeerimisel on arvestatud põhimõttega, et keskusest algavad erinevad rajad enamjaolt<br />
mööda sama marsruuti ning keskusesse tagasi suundutakse samuti mööda kindlat<br />
marsruuti, kasutatakse nn kogujateid. Turvalisuse tagamiseks ja radade võrgustiku<br />
segaduse vältimiseks on planeerimisel välditud vastassuunaliste radade põrkumist.<br />
Koostatud on kümme erinevat rattaraja marsruuti, mis järgivad erinevate sihtrühmade<br />
vajadusi ja ootusi. Radade korrektne ja loogiline märgistamine loob eeldused tõrgeteta<br />
rattasõidu nautimiseks. Märgistus saab alguse keskusest. Otstarbekas on kasutada kolme<br />
erinevat viida tüüpi: märgistused raja kulgemise kohta, suunaviidad pööretel ja raja<br />
lahknevuste korral ning suunaviidad suurematesse asulatesse ja huvipakkuvate<br />
objektide suunas. Olulisel kohal on infotahvlid ning hoiatussildid rajaliikluse- ja<br />
kasutajate kohta, et vältida konfliktide teket.<br />
Magistritöö üks ülesanne oli tuua välja tegevuskava, mis on oluline<br />
maastikujalgrattavõrgustiku ellu viimiseks. Peale planeeringu koostamist, mis tugineb<br />
kõigi osapoolt ootustele, on vaja järgmise sammuna rajad kooskõlastada kohalikes<br />
omavalitsustes. Ideaalis oleks vajalik maastikujalgrattaradasid käsitleda valdade<br />
üldplaneeringutes, mis annaks kaalu maaomanikega läbirääkimisteks. Üldplaneeringus<br />
heakskiitva lahenduse väljaselgitamise järel võib hakata sõlmima kokkuleppeid<br />
maaomanikega. Pärast kokkulepete sõlmimist on võimalus kogu projekti elluviimiseks<br />
taotleda finantseerimist erinevatest fondidest. Soovitav on eelnevalt moodustada<br />
mittetulundusühing või sihtasutus maastikujalgrattaradade haldamiseks. Teine võimalus<br />
on kasutada eesmärgi täitmiseks mõnda juba eksisteerivat organisatsiooni. Mõlemal<br />
juhul peaksid organisatsiooni panustama kohalikud omavalitsused, kohalikud ettevõtted,<br />
rattamaratonide korraldajad ja muud entusiastid, nt kohalikud rattaklubid. Kuna enamus<br />
maastikjalgrattaradasid asub kaitsealadel, on vajalik projekt kooskõlastada Keskkonna-<br />
ametiga, kes on kaitsealade valitseja.<br />
85