Premalo stakla? Nagrađeni proizvodi iz Vetropacka
Premalo stakla? Nagrađeni proizvodi iz Vetropacka
Premalo stakla? Nagrađeni proizvodi iz Vetropacka
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
© Getty Images<br />
VETROTIME<br />
Magazin za Vetropackove kupce • srpanj 2008. • www.vetropack.com<br />
SIROVINE | Što je to staklo<br />
RECIKLIRANJE | Od <strong>stakla</strong> nastaje staklo<br />
TRŽIŠTE<br />
<strong>Premalo</strong> <strong>stakla</strong>?<br />
INOVACIJE<br />
<strong>Nagrađeni</strong><br />
<strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong> <strong>iz</strong><br />
<strong>Vetropacka</strong>
2<br />
VETROTIME 1/08<br />
IMPRESUM<br />
Izdavač:<br />
Vetropack Holding AG, CH-Bülach<br />
corporate.communication@vetropack.ch<br />
www.vetropack.com<br />
03 | TRŽIŠTE | <strong>Premalo</strong> <strong>stakla</strong>? Važnost pažljivog planiranja<br />
06 | INOVACIJE | <strong>Nagrađeni</strong> <strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong> <strong>iz</strong> <strong>Vetropacka</strong><br />
10 | LJUDI | Svakodnevni razvoj<br />
12 | SIROVINE | Staklo je prirodno<br />
15 | RECIKLIRANJE | Od <strong>stakla</strong> nastaje staklo<br />
17 | UMJETNOST | Portreti za vječnost<br />
18 | MATERIJAL STAKLO | Kratka povijest <strong>stakla</strong> – 3. dio<br />
POŠTOVANI KUPCI,<br />
sve je pitanje perspektive. To postaje jasno posebno onda kada treba<br />
ocijeniti je li čaša poluprazna ili polupuna. Oboje je točno, ali istodobno<br />
i pogrešno. Međutim, taj slobodni interpretacijski prostor <strong>iz</strong>gubi se kada<br />
uspijemo pronaći zajednički pogled.<br />
Jednako tako je i u poslovnoj svakodnevici. Trenutačno smo i mi i vi<br />
zaokupljeni aktualnim poteškoćama europske <strong>stakla</strong>rske industrije u zadovoljavanju<br />
tržišnih potreba, koje nije moguće riješiti u jednom danu. Ali,<br />
postoji način kako pronaći rješenje, i to – kao što smo gore opisali –<br />
pomoću aktivnog djelovanja i promjenom perspektive koju na taj način<br />
postižemo. Pod aktivnim djelovanjem prije svega mislim na pažljivo planiranje.<br />
Ako mi – Vetropack i vi, naši kupci – na vrijeme zajednički planiramo<br />
i <strong>iz</strong>radimo što realnije anal<strong>iz</strong>e potreba, lakše ćemo uskladiti ponudu<br />
i potražnju. Pored toga, tako ćemo stvoriti stabilan partnerski odnos u<br />
kojem ćemo se moći pouzdati jedni u druge. To nam je bitno i to je<br />
središnji dio naše strategije. Stalo nam je do toga da svojim kupcima<br />
isporučimo ono što trebaju, ali moramo znati što im treba. Jer, ne zanimaju<br />
nas prazna obećanja koja nije moguće ispuniti. Radije ćemo u<br />
uskoj suradnji s našim kupcima razvijati i <strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong>ti staklenke koje će<br />
isticati i podupirati kvalitetu njihova pro<strong>iz</strong>voda. Nekoliko takvih primjera<br />
naći ćete u ovom <strong>iz</strong>danju Vetrotimea, od šeste stranice nadalje.<br />
Poslovna godina 2008. dobro je počela. Dobra konjunktura, pozitivno<br />
potrošačko raspoloženje i popunjeni kapaciteti u svim našim tvornicama –<br />
ove natuknice opisuju prvih pola godine. Nažalost, prati nas i stalan rast<br />
cijena energenata i sirovina. To dovodi do povećanja troškova pro<strong>iz</strong>vodnje,<br />
koje ne možemo kompenzirati ni uz ciljanu primjenu rabljenog<br />
<strong>stakla</strong> ni uz rad s pećima koje imaju smanjenu potrošnju energije.<br />
Srdačno,<br />
Claude Cornaz
TRŽIŠTE<br />
PREMALO STAKLA?<br />
Važnost pažljivog planiranja<br />
1/08 VETROTIME 3<br />
Situacija na europskom tržištu <strong>stakla</strong> je napeta, jer <strong>stakla</strong>ne svojom pro<strong>iz</strong>vodnjom ne uspijevaju dostići<br />
potražnju. No, Vetropackovi kupci ipak mogu s optim<strong>iz</strong>mom očekivati predstojeće razdoblje: bez<br />
obzira na veliku potražnju dogovorene količine bit će na raspolaganju<br />
Uživanje u slobodnom vremenu uz osvježavajuće piće ili<br />
kavu tijekom toplog dijela godine udomaćilo se i u<br />
krajevima sjeverno od Alpa, a kafići su svugdje postali<br />
sastavni dio ulica. To pogoduje punionicama pića, jer im<br />
opušteno odmaranje pod šarenim suncobranima osigurava<br />
visoke prihode. Neki od njih ove godine ipak neće moći u<br />
potpunosti iskoristiti tržišni potencijal: potražnja za bocama<br />
sve je veća, a to je dovelo do poteškoća u opskrbi<br />
staklenom ambalažom. Pro<strong>iz</strong>vođači koji nisu pravodobno<br />
osigurali svoje boce mogli bi propustiti unosan posao.<br />
Česte promjene potražnje<br />
Kako je moglo doći do takve napete situacije s obzirom<br />
na to da su se pro<strong>iz</strong>vođači <strong>stakla</strong> još prije nekoliko<br />
godina žalili na višak kapaciteta te su zatvorili nekoliko<br />
<strong>stakla</strong>na? Tržište staklenih boca podliježe stalnim promjenama.<br />
Način pakiranja pića te njihova predstavljanja i<br />
ponude krajnjem potrošaču pitanje je duha vremena i<br />
mode. Primjerice, sve veća važnost ekološke prikladnosti<br />
pro<strong>iz</strong>voda zadnjih je godina uvelike potaknula korištenje<br />
<strong>stakla</strong>, koje se sastoji od prirodnih sirovina. Pored toga,<br />
staklo simbol<strong>iz</strong>ira užitak, koji je sada svugdje poželjan.
4<br />
VETROTIME 1/08<br />
Vetropackove lokacije<br />
(slijeva na desno):<br />
St-Prex (CH), Pöchlarn<br />
i Kremsmünster (AT),<br />
Kyjov (CZ),<br />
Nemšová (SK),<br />
Hum na Sutli (HR)<br />
i Gostomel (UA)<br />
Primjer Ukrajine jasno pokazuje kako se potražnja za<br />
staklom može promijeniti u roku nekoliko godina: pro<strong>iz</strong>vodnja<br />
piva u Ukrajini zadnjih se godina povećala gotovo<br />
za četvrtinu, a pro<strong>iz</strong>vodnja votke čak za pola. To će<br />
povećanje u Ukrajini trajati još nekoliko godina; kod piva<br />
se tako očekuje da će se domaće potrebe sljedećih<br />
godina povećati za 200-tinjak milijuna te dostići jednu<br />
milijardu boca.<br />
Dugoročno planiranje pro<strong>iz</strong>vodnje<br />
Zašto se onda u takvim situacijama jednostavno ne<br />
pro<strong>iz</strong>vede puno više boca? Zato što to jednostavno nije<br />
moguće. Potražnja se može značajno promijeniti u roku<br />
od nekoliko mjeseci ili godina. Nasuprot tome, pro<strong>iz</strong>vodnja<br />
<strong>stakla</strong> puno je kontinuiranija. Nije moguće preko<br />
noći <strong>iz</strong>graditi tvornice: one su vrlo skupe (<strong>iz</strong>među 50 i<br />
100 milijuna eura) i moraju se dugoročno isplatiti. U<br />
<strong>stakla</strong>rskoj industriji je tehnološki i ekonomski nužno da<br />
peći rade 24 sata na dan, i to bez prekida barem 10<br />
godina. Svako odstupanje od tog pravila smanjuje pro<strong>iz</strong>vodnju<br />
i podiže cijene <strong>stakla</strong>. Stoga su i veliki pro<strong>iz</strong>vođači<br />
poput <strong>Vetropacka</strong> primorani svoje kapacitete planirati za<br />
dulja razdoblja. Investicije imaju smisla samo kada je<br />
potražnja trajna – a ne kada se ona smanji već nakon<br />
jednog uspješnog ljeta.<br />
Širenje kapaciteta u čitavoj Europi<br />
Staklarska industrija, naravno, ne miruje i ne čeka stabil<strong>iz</strong>aciju<br />
tržišta <strong>stakla</strong> kako bi se opet mogla prilagoditi<br />
potražnji. Kapaciteti se kontinuirano šire, ali se i pažljivo<br />
planiraju u skladu s dugoročnim predviđanjima. U 2004. i<br />
2005. godini europska pro<strong>iz</strong>vodnja staklenki povećala se<br />
oko 4 posto, u nekim državama čak 7 posto, te je i<br />
Vetropack povećao efikasnost u postojećim tvornicama<br />
(detalji na str. 5). Međutim, zbog povećanja potražnje, ni<br />
ta dodatna pro<strong>iz</strong>vodnja nije bila dovoljna.<br />
Budućnost pripada staklu<br />
Vetropack, dakle, na višak potražnje reagira stalnim<br />
ulaganjima. Pritom je poduzeće uvjereno u inovacijsku<br />
snagu <strong>stakla</strong> kao pakirnog materijala, i to jednog od<br />
najstarijih. Upravo će staklo biti vrlo važno u budućnosti<br />
što se tiče ambalaže. Pro<strong>iz</strong>vođači pića i namirnica mogu<br />
biti sigurni u to da Vetropack poduzima sve kako bi<br />
dugoročno ispunio želje kupaca. A i oni koji su već<br />
zaključili ugovore i koji zajedno s Vetropackom pomno<br />
planiraju svoje potrebe znaju da Vetropack održava<br />
obećanja koja daje svojim kupcima, čak i u teškim razdobljima.<br />
Staklena ambalaža neposredno prije isporuke
TRŽIŠTE<br />
Vetropack stalno širi kapacitete<br />
1/08 VETROTIME 5<br />
Hrvatska. Od svibnja 2008. obnovljena i povećana peć u Humu na Sutli opskrbljuje države Balkana. Pored toga<br />
su početkom godine na bijeloj peći dva pro<strong>iz</strong>vodna stroja zamijenjena jačima.<br />
Češka i Slovačka. U travnju 2008., u sklopu redovne rev<strong>iz</strong>ije peći, na vrućem kraju zamijenjen je jedan pro<strong>iz</strong>vodni<br />
stroj te je povećana pro<strong>iz</strong>vodnja. Isto to planira se napraviti još ove godine u slovačkoj tvornici u Nemšovoj.<br />
Ukrajina. U ukrajinskom Gostomelu je u rujnu 2007. u pogon puštena najveća <strong>stakla</strong>rska peć u Ukrajini i Vetropack<br />
grupi, kao i stroj koji <strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong> u triploj kapi. Na tom se stroju pro<strong>iz</strong>vode tri boce u jednom ciklusu.<br />
Strategija poduzeća. Već je godinama strategija Vetropack grupe kontinuirani rast s tržištem. To potvrđuje još<br />
jedan primjer <strong>iz</strong> 2006. godine: zahvaljujući novim <strong>stakla</strong>rskim pećima u Švicarskoj, Ukrajini i Slovačkoj te revidiranoj<br />
bijeloj peći u tvornici Kremsmünster, već prošle godine povećana je produktivnost.
uvanomine: ne<br />
kotrlja se, ali<br />
osvaja nagrade
INOVACIJE 1/08 VETROTIME 7<br />
SWISS STAR I WORLD STAR ZA VETROPACKOV PROIZVOD<br />
Plosnatog oblika<br />
Već 50 godina Švicarski institut za ambalažu (Schwe<strong>iz</strong>erisches Verpackungsinstitut) nagrađuje najbolju<br />
ambalažu. Godine 2007. nagrada SWISS STAR za d<strong>iz</strong>ajn dodijeljena je upadljivoj, atraktivnoj<br />
boci za vino uvanomine. Njezin autor je jedan od najznačajnijih švicarskih d<strong>iz</strong>ajnera, Roger Pfund.<br />
Ubrzo nakon ove, boca je dobila i nagradu WORLD STAR Svjetske organ<strong>iz</strong>acije za ambalažu<br />
(World Packaging Organisation)<br />
Uvavins je vinarija stara 75 godina <strong>iz</strong> mjesta Tolochenaz<br />
bl<strong>iz</strong>u St-Prexa. Iz uroda vinograda površine 420 hektara<br />
<strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong> se oko 200 različitih vina te vinarija na tržište<br />
konstantno <strong>iz</strong>bacuje inovacije – najnovija je linija uvanomine<br />
s četiri kompozicije: Garance, Rubis, Ambre i<br />
Topaze. Kako bi se naglasile samosvojnost i novovrsnost<br />
vina, za liniju je pripremljen ekskluzivan <strong>iz</strong>gled. Vinarija<br />
je angažirala jednog od najvažnijih d<strong>iz</strong>ajnera u Švicarskoj<br />
– Rogera Pfunda – i dala mu zadatak da d<strong>iz</strong>ajnira<br />
novu bocu. Među najpoznatijim djelima ovog umjetnika <strong>iz</strong><br />
Ženeve su <strong>iz</strong>gled nove švicarske putovnice, serije francuskih<br />
novčanica franka te čekova Reka. Roger Pfund je i<br />
poznati humanist, a kao slikar posebno je sklon lijepim<br />
stvarima u životu.<br />
Spoj suvremenog i tradicionalnog<br />
Na temelju svega navedenog činilo se da je Roger Pfund<br />
pravi čovjek za d<strong>iz</strong>ajniranje jedne posebne vinske boce. I<br />
nije razočarao svoje nalogodavce: kreirao je bocu<br />
uvanomine koja ostavlja upečatljiv dojam spajajući<br />
suvremenost i tradiciju. Sa stražnje se strane boca baš i<br />
ne razlikuje od drugih, ali sprijeda je plosnata – ne može<br />
se kotrljati. Jednako je upadljiv i njezin reljef: raskošan<br />
natpis «uva+» nije samo naziv marke, već i samosvjesna<br />
<strong>iz</strong>java. Na stražnjoj strani dominira opulentan reljef od<br />
listova vinove loze. Nema dvojbe: ova boca je stvarno<br />
nešto novo i vjerojatno tema razgovora za svakim stolom.<br />
Zahtjevna pro<strong>iz</strong>vodnja<br />
Boca je i <strong>iz</strong>azov – barem za one koji sudjeluju u njezinoj<br />
pro<strong>iz</strong>vodnji. Jedan od njih je Jean-Franck Haspel, voditelj<br />
razvoja pro<strong>iz</strong>voda u Vetropacku: «S obzirom na to da je<br />
riječ o asimetričnoj boci, nije bilo lako postići homogenu<br />
raspodjelu <strong>stakla</strong> ni unutarnjeg pritiska. Pored toga je<br />
naša <strong>stakla</strong>na u St-Prexu opremljena samo za pro<strong>iz</strong>vodnju<br />
cilindričnih boca pa smo morali prilagoditi i kontrolu<br />
kvalitete i palet<strong>iz</strong>aciju.» Zaposlenici u Vetropacku žele<br />
ovom bocom stvoriti nešto posebno», ističe Jean-Franck<br />
Haspel.<br />
Uz d<strong>iz</strong>ajn, važna je i poruka<br />
Ambicija se isplatila. Boca uvanomine dobila je nagradu<br />
SWISS STAR od Švicarskog instituta za ambalažu (Schwe<strong>iz</strong>erisches<br />
Verpackungsinstitut) te nagradu WORLD STAR<br />
od Svjetske organ<strong>iz</strong>acije za ambalažu (World Packaging<br />
Organisation). Obje organ<strong>iz</strong>acije nagrađuju <strong>iz</strong>nimna<br />
ostvarenja vezana za ambalažu. Nagrade se, međutim,<br />
ne dodjeljuju samo bocama za pića, već i novim omotnicama<br />
za pisma, tubama za zubnu pastu ili plastičnim<br />
kantama. Boca uvanomine osvojila je nagrade za d<strong>iz</strong>ajn.<br />
«Ovom bocom osmišljen je nov način d<strong>iz</strong>ajniranja te vrste<br />
ambalaže; ona je samosvojna i harmonična», ocijenio je<br />
žiri. Boca ističe vrijednost i pozicioniranje vina. Ili,<br />
jednostavnije rečeno, boca je lijepa ambalaža za dobru<br />
kapljicu!
8 VETROTIME 1/08<br />
INOVACIJE<br />
POT VAUDOIS 1822 – NOVA VERZIJA 2008.<br />
BOCA ZA VOTKU DOBILA NAGRADU<br />
Tradicija – preoblikovana<br />
Boce Pot Vaudois 1822 imaju nov oblik: Demipot<br />
od 70 cl i Picholette od 35 cl sada su<br />
ukrašene reljefnim natpisom «vin vaudois». Ova<br />
oznaka podrijetla omogućuje vinarima <strong>iz</strong> pokrajine<br />
Waadtland još bolji nastup na tržištu<br />
Pot Vaudois 1822 je boca s tradicijom, a to se vidi po<br />
broju u nazivu: 1822. godine su u kantonu Waadt<br />
utvrđene mjerne jedinice za boce. Tada su uvedene boce<br />
Zlato za RUBIN<br />
Na međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom<br />
Sadu, u kategoriji staklenih boca, zlatnu medalju osvojila<br />
je boca pro<strong>iz</strong>vedena u Vetropack Straži. Boca je razvijena<br />
za RUBIN, jednog od najvećih srpskih pro<strong>iz</strong>vođača<br />
pića. Najpoznatiji i najprodavaniji pro<strong>iz</strong>vod ove tvrtke <strong>iz</strong><br />
Kruševca je vinjak, a godišnje ga pro<strong>iz</strong>vedu 6,5 milijuna<br />
litara. Sada je ova tvrtka lansirala jednu prestižnu inovaciju<br />
– votku ATLANTIC. S obzirom na to da je na tržištu<br />
mnogo pro<strong>iz</strong>vođača votke, u Kruševcu su se dosjetili<br />
načina kako ipak biti prepoznatljiv na tržištu te su osmislili<br />
zaista poseban d<strong>iz</strong>ajn boce. Nova je boca kvadratnog<br />
presjeka, a svaka od četiri plohe udubljena je u sredini.<br />
Dvije pravokutne etikete nalaze se jedna nasuprot druge.<br />
Boje na etiketi predstavljaju votku, tj. elegantnu mješavinu<br />
vatre i leda. RUBIN i Vetropack Straža ovom su bocom<br />
dokazali da se u segmentima s mnogobrojnim <strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong>ma<br />
isplati originalnost i pažljivo kreiranje ambalaže.<br />
od 1,4 litre (Pot), polovične od 70 cl (Demi-pot) te male od<br />
35 cl (Picholette). Stanovništvo se poistovjetilo sa svojom<br />
bocom Waadtländer, koja je do kraja 19. stoljeća rađena<br />
ručno. Međutim, nakon što je pro<strong>iz</strong>vodnja <strong>stakla</strong> industrijal<strong>iz</strong>irana,<br />
Pot Vaudois je nestao.<br />
Renesansa boce<br />
Prije gotovo 10 godina, desetak vinara <strong>iz</strong> Waadtlanda<br />
odlučilo je oživjeti staru bocu te na taj način samostalno<br />
nastupiti na tržištu. Obratili su se Vetropacku, jer se<br />
<strong>stakla</strong>na St-Prex nalazi usred pokrajine La Côte te je
ukorijenjena s područjem Waadt. Vetropackov odjel za<br />
d<strong>iz</strong>ajn razvio je nov oblik boca, a na boce je – kao<br />
nekada – stavljen reljef žiga Waadtlanda.<br />
Daljnji razvoj tradicije<br />
Krajem 2006. je Office des vins vaudois – organ<strong>iz</strong>acija za<br />
promociju vina <strong>iz</strong> Waadtlanda – predstavila svoj novi<br />
zaštitni znak. Stvorio ga je poznati d<strong>iz</strong>ajner Oscar Ribes.<br />
Naravno, vinari su taj logotip željeli aplicirati na svoju<br />
Istaknuti profil<br />
vina <strong>iz</strong> Waadtlanda:<br />
nova<br />
obitelj boca<br />
Pot Vaudoise<br />
1/08 VETROTIME 9<br />
novu bocu – trebalo ju je promovirati i učiniti prepoznatljivom<br />
i <strong>iz</strong>van regije. Vinari su se ponovno obratili Vetropacku.<br />
D<strong>iz</strong>ajner Jean-Franck Haspel promijenio je tradicionalnu<br />
bocu, ne uništivši pritom njezin karakter. Koncipirao<br />
je bocu tako da ju je moguće puniti i bez utora za centriranje,<br />
jer malo vinara ima takav sustav.<br />
Obitelj boca kao marka<br />
Jean-Franck Haspel aplicirao je zaštitni znak nekoliko puta<br />
po vratu boce – četiri puta na Demi-Pot i dva puta na<br />
Picholette. Na taj način moguće je staviti etiketu na bilo<br />
koje mjesto, a da to ne utječe na <strong>iz</strong>gled boce. Boce s<br />
novim logom već su na tržištu, a inovativni vinari su<br />
zadovoljni. Kako bi se nova obitelj boca kao marka<br />
etablirala na tržištu, neophodno je dosljedno je koristiti u<br />
Waadtlandu.
10<br />
VETROTIME 1/08<br />
Svakodnevni razvoj<br />
Prije dvije i pol godine <strong>stakla</strong>na <strong>iz</strong> ukrajinskog Gostomela postala je dio Vetropack grupe<br />
i od tada doživljava golem razvoj. Promjene su dio svakodnevice za Jurija Vozniuka:<br />
on vodi ured konstrukcije u <strong>stakla</strong>ni i zadnjih godina obilježio je modern<strong>iz</strong>aciju d<strong>iz</strong>ajna<br />
<strong>stakla</strong> u Ukrajini<br />
«Nalazimo se u fazi kada se stvaraju novi trendovi», kaže<br />
Jurij Vozniuk. Taj 56-godišnji d<strong>iz</strong>ajner <strong>stakla</strong> vodi ured<br />
konstrukcije u <strong>stakla</strong>ni Vetropack Gostomel i sa svojim<br />
timom je zadnjih godina osmislio više od 400 novih<br />
razvoja, čime je na visokoj razini obilježio ukrajinsko<br />
tržište <strong>stakla</strong>. «Uđite u neki od naših supermarketa», kaže<br />
Jurij Vozniuk ponosno, «odmah ćete primijetiti da su naši<br />
<strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong> raznovrsniji i otmjeniji od onih naših konkurenata.»<br />
Podrazumijeva se da na svakoj polici prepoznaje<br />
svoje pro<strong>iz</strong>vode: «Svaki od naših pro<strong>iz</strong>voda za mene je<br />
kao moje dijete!»<br />
Jurij Vozniuk oduševljen je staklom, a to se vidi i u<br />
njegovu životopisu: čitav život bavi se staklom. Na<br />
tehnološkom institutu u Kijevu rođeni Gostomelac studirao<br />
je industrijsku konstrukciju i d<strong>iz</strong>ajn, a nakon toga je više<br />
od 20 godina radio sa staklenim materijalima. Od 1996.<br />
godine je sa svojim timom odgovoran za sve nove razvoje<br />
koje <strong>stakla</strong>na <strong>iz</strong> Gostomela <strong>iz</strong>bacuje na tržište.<br />
Za to vrijeme ne samo da je doživio golem razvoj staklene<br />
ambalaže u Ukrajini, već i jednako zanimljiv razvoj<br />
<strong>stakla</strong>ne. Nakon Narančaste revolucije 2004. godine,<br />
Ukrajina se otvorila za inozemne investitore. Vetropack<br />
grupa koristila se dobrim odnosima koje je imala s<br />
tadašnjom tvrtkom Gostomel Glass Factory te je u proljeće<br />
2006. preuzela <strong>stakla</strong>nu. Od tada ukrajinski tržišni lider<br />
nastupa pod imenom Vetropack Gostomel. Što se promijenilo<br />
s preuzimanjem? «To me često pitaju», kaže Jurij<br />
Vozniuk. «Kao prvo, treba primijetiti kojim se tempom<br />
naša tehnologija i standardi rada približavaju 'tipičnom<br />
švicarskom' nivou.» Vetropack je puno investirao u<br />
Gostomel: zastarjele <strong>stakla</strong>rske peći su ugašene i zamijenjene<br />
novim, najsuvremenijim. Prošle jeseni u pogon je<br />
puštena peć 83 čija je ukupna površina 139,5 četvornih<br />
metara pa je ne samo najveća u Ukrajini, već i među svim<br />
pećima u Vetropack grupi. Dnevno se u njoj može taliti do<br />
380 tona <strong>stakla</strong>, i to uz znatno manju potrošnju energije<br />
Jurij Vozniuk: Staklo je njegov život
LJUDI<br />
nego što je to do sada bilo uobičajeno. Nove tehnologije,<br />
dakle, ne postavljaju samo nova mjerila u kapacitetu, već<br />
i u zaštiti okoliša.<br />
Pomoću peći 83 Vetropack Gostomel želi unaprijediti<br />
svoju poziciju tržišnog lidera u Ukrajini. «U sljedeće dvije,<br />
tri godine želimo osvojiti dodatnih sedam do devet posto<br />
ovog tržišta», kaže Jurij Vozniuk. Cilj je vrlo ambiciozan,<br />
a Jurij Vozniuk i njegov tim morat će dati veliki doprinos.<br />
«Naš je posao odgovoran, ali istodobno i stvaralački pa<br />
je tvornici pomogao u osvajanju ukrajinskog tržišta»,<br />
uvjeren je d<strong>iz</strong>ajner. «Jer, danas je krajnji kupac puno<br />
zahtjevniji nego prije.» Jurij Vozniuk smatra da je to što<br />
danas mogu bez problema ispuniti sve veća očekivanja<br />
povezano i sa spajanjem s Vetropack grupom, jer usko<br />
1/08 VETROTIME 11<br />
Prvi <strong>stakla</strong>rski stroj s triplom kapi u Vetropack grupi: sada se na vrućem kraju mogu istodobno oblikovati tri boce po ciklusu<br />
surađuju s drugim tvornicama u Grupi. «Bez njih bilo bi<br />
nam vrlo teško unaprijediti tvornicu», kaže Gostomelac.<br />
Ipak, smatra da je za gospodarski uspjeh odlučujuće to<br />
što svi zaposlenici osjete koliko su važni u poduzeću: «Tek<br />
tada se potpuno predaju poslu te snažno podupiru<br />
tvornicu.» Jurij Vozniuk je vjerodostojan ambasador svoje<br />
tvornice, a to dokazuje i odabir zanimanja njegovih<br />
sinova: obojica danas rade u Vetropack Gostomelu.
12 VETROTIME 1/08<br />
SIROVINE<br />
Staklo je prirodno<br />
Od čega se uopće sastoji staklo? Uglavnom od pijeska. Staklo postaje prozirno jer se taljene sirovine<br />
toliko brzo ohlade da se ne mogu kristal<strong>iz</strong>irati<br />
Jeste li i Vi već čuli da je staklo zapravo tekuće i da stari<br />
crkveni prozori s vremenom u donjem dijelu postaju deblji,<br />
a u gornjem tanji? Takvo je razmišljanje vrlo rašireno – ali<br />
pogrešno. Staklo nije tekuće, već čvrsto. Ipak, u termodinamici<br />
se o staklu govori kao o «zamrznutoj, pothlađenoj<br />
tekućini». To znači da se tekuće staklo – tzv. talina –<br />
toliko brzo ohladi da se stvrdne prije nego što započne<br />
proces kristal<strong>iz</strong>acije. Nitko još točno ne zna što se zaista<br />
događa pri stvrdnjavanju. Ova rupa u našem znanju<br />
<strong>iz</strong>nenađuje, jer ipak je staklo jedan od najstarijih materijala<br />
koje ljudski rod poznaje; ali ono što se događa pri<br />
stvrdnjavanju <strong>iz</strong>razito je komplicirano.<br />
Glavni sastojak: kvarcni pijesak<br />
Stari majstori <strong>stakla</strong> su, <strong>iz</strong>gleda, slučajno saznali koje su<br />
sirovine potrebne za dobivanje <strong>stakla</strong> – i to nakon mnogih<br />
pokusa. Danas je kvarcni pijesak glavni sastojak staklene
mase i njegov udio <strong>iz</strong>nosi 70 posto. Kvarcni pijesak se<br />
uglavnom sastoji od kvarcnih zrnaca, a na Zemlji ga ima<br />
u gotovo neograničenim količinama; godišnje se crpi više<br />
od 100 milijuna tona ove korisne sirovine. A budući da je<br />
kvarcni pijesak neophodan za industriju <strong>stakla</strong>, <strong>stakla</strong>ne<br />
se u pravilu grade u neposrednoj bl<strong>iz</strong>ini nalazišta. Naime,<br />
bl<strong>iz</strong>ina sirovine značajno smanjuje transportne troškove.<br />
Soda, dolomit, kalcit i feldšpat<br />
Druga najvažnija sirovina za staklo je soda. Ovaj solni<br />
mineral nalazi se, primjerice, na rubovima nekadašnjih<br />
solnih jezera. Soda se ne upotrebljava samo za taljenje<br />
<strong>stakla</strong>, već i u sredstvima za pranje i <strong>iz</strong>bjeljivanje – pa i u<br />
prašku za pecivo. U starom Egiptu je soda bila vrlo važna<br />
za mumificiranje. U pro<strong>iz</strong>vodnji <strong>stakla</strong>, udio sode <strong>iz</strong>nosi<br />
od 12 do 18 posto, a toliki je otprilike i udio mješavine<br />
kalcita i minerala dolomita. Dodatnih dva posto čini<br />
feldšpat, silikatni mineral. Sve te sirovine česte su u<br />
prirodi, jednostavno se mogu nabaviti pa se većina<br />
<strong>stakla</strong>na koristi domaćim sirovinama.<br />
Od željeza staklo postaje zeleno<br />
Budući da su sirovine prirodni <strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong>, one osciliraju u<br />
sastavu. To može utjecati na pro<strong>iz</strong>vodnju <strong>stakla</strong>. Od<br />
željeza, primjerice, staklo postaje zeleno; a ako želimo<br />
<strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong>ti bijelo staklo, udio željeza u kvarcnom pijesku<br />
ne smije biti veći od 0,04 posto. Uz veći udio željeza,<br />
doduše, možemo dodati sredstva obezbojavanje, ali to<br />
staklu daje neželjenu sivu nijansu. Stoga se za pro<strong>iz</strong>vodnju<br />
bijelog <strong>stakla</strong> najčešće upotrebljava samo kvarcni<br />
pijesak s malo željeza; takav pijesak nije toliko čest i<br />
skuplji je od onog koji se koristi za pro<strong>iz</strong>vodnju zelenog<br />
<strong>stakla</strong>. I veličina zrna pijeska važna je za pro<strong>iz</strong>vodnju<br />
<strong>stakla</strong>: o njoj ovisi koliko dobro se miješaju sirovine te<br />
ponašanje mješavine kod taljenja. Idealna su zrna promjera<br />
od 0,08 do 0,5 mm.<br />
1/08 VETROTIME 13<br />
Rabljeno staklo čuva resurse<br />
Međutim, najvažnije sirovine za pro<strong>iz</strong>vodnju <strong>stakla</strong> danas<br />
nisu kvarcni pijesak, soda ili kalcit već – rabljeno staklo.<br />
Čak 90 posto zelenog <strong>stakla</strong> čini pretaljeno rabljeno<br />
© Amberger Kaolinwerke<br />
staklo, dok kod smeđeg <strong>stakla</strong> taj udio <strong>iz</strong>nosi do 70 posto,<br />
a kod bijelog do 60 posto. Recikliranje značajno čuva<br />
resurse. Godine 2007. u Austriji je prikupljeno i reciklirano<br />
80 posto plasiranog ambalažnog <strong>stakla</strong> – na taj<br />
način ušteđeno je 155.000 tona kvarcnog pijeska,<br />
50.000 tona kalcita i dolomita te 39.000 tona sode.<br />
Korištenjem rabljenog <strong>stakla</strong> ne štede se samo sirovine,<br />
već i energija, jer se stakleni krš lakše tali od sirovina.<br />
Zagrijavanje na gotovo 1600 Celzijevih<br />
stupnjeva<br />
Pa kako onda <strong>iz</strong> sirovina – ili starog <strong>stakla</strong> – nastaje novo<br />
staklo? Suhe sirovine isporučuju se kamionima ili željeznicom<br />
te se nakon toga skladište u silosima. Prije pro<strong>iz</strong>vodnje<br />
miješaju se prema dobro čuvanoj recepturi te se<br />
navlaže za tri-četiri posto. Gotova smjesa – uz dodatak<br />
očišćenog krša – preko silosa na peći prec<strong>iz</strong>nim postupkom<br />
dolazi u <strong>stakla</strong>rske peći. U tzv. zoni ubacivanja<br />
sirovine, na temperaturi od oko 1580 Celzijevih stupnjeva<br />
ta smjesa reagira te nastaje ljepljiva masa puna mjehura.<br />
Nakon toga slijedi tzv. bistrenje tijekom kojeg <strong>iz</strong> taline<br />
<strong>iz</strong>laze plinovi zatvoreni u masi, odnosno na površinu<br />
<strong>iz</strong>laze mjehuri.
14 VETROTIME 1/08<br />
SIROVINE<br />
Ohlađeno?<br />
Mjehuri tada promiješaju i homogen<strong>iz</strong>iraju staklenu masu.<br />
Određene tvari ubrzavaju ovaj važan postupak koji je<br />
odlučujući za kvalitetu <strong>stakla</strong>; Vetropack Austria se za to,<br />
primjerice, koristi malim količinama natrij-sulfata ili natrij-<br />
nitrata. Pri oblikovanju, talina mora biti malo hladnija<br />
nego tijekom bistrenja pa zato kratko odstoji u radnoj<br />
Dodatne tvari za boje<br />
zoni. Talina je još uvijek vruća i tekuća te nastavlja svoj<br />
put preko feedera u obliku kapi u <strong>stakla</strong>rski stroj. Tamo se<br />
ulijeva u kalup, ispuhuje te tako brzo hladi da se stvrdne –<br />
ili zamrzne, kako to kažu termodinamičari. Ali pojam<br />
«zamrznuti» nema ništa zajedničko s našom asocijacijom<br />
Mješaona smjese sa silosima za sirovine. Komponente za pro<strong>iz</strong>vodnju <strong>stakla</strong> automatski se doziraju, važu i miješaju<br />
na led; kada boca <strong>iz</strong> kalupa <strong>iz</strong>lazi na transportnu traku,<br />
još je uvijek užarena – diranje je strogo zabranjeno!<br />
Ako zbrojite udjele navedenih sastojaka, primijetit ćete da 70 posto kvarcnog pijeska, 13 posto sode, 13<br />
posto kalcita i dolomita te 2 posto feldšpata nije 100 posto. Pa što se još nalazi u staklu?<br />
Ostatak uglavnom čine tvari koje određuju nijansu boje <strong>stakla</strong>. Za vetrozelenu, smjesi za običnu zelenu boju dodaje<br />
se kobalt-oksid, a za boju feuille morte – željezo i koks. Nježna zelena boja primeur nastaje uslijed dodavanja<br />
kroma. Nije jednostavno odrediti pravu recepturu – jer tvari reagiraju jedna na drugu i mogu staklu dati različita<br />
svojstva.
RECIKLIRANJE<br />
Od <strong>stakla</strong> uvijek <strong>iz</strong>nova nastaje staklo<br />
U usporedbi s drugim materijalima, staklo nudi brojne prednosti. Jedna od važnijih je to što<br />
ga je moguće reciklirati: staklo je moguće uvijek <strong>iz</strong>nova taliti i oblikovati, a da pri tome ne<br />
gubi na kvaliteti. Recikliranje <strong>stakla</strong> prije svega čuva resurse, ali smanjuje i potrošnju energije<br />
pa je Vetropack dosljedan u korištenju rabljenog <strong>stakla</strong> –itonasvim lokacijama.<br />
Već u ranim sedamdesetim godinama prošlog stoljeća<br />
tadašnji direktori <strong>Vetropacka</strong>, braća Raymond i Jean-<br />
Daniel Cornaz, uočili su enorman potencijal recikliranja<br />
<strong>stakla</strong>. Stoga su 1976. godine kupili jedno švicarsko<br />
poduzeće za recikliranje i proširili ga u Vetro-Recycling<br />
AG. Poduzeće se dobro razvijalo, <strong>iz</strong>među ostalog, i zbog<br />
svijesti stanovnika Švicarske o potrebi zaštite okoliša. Već<br />
nakon deset godina svaka druga boca u Švicarskoj<br />
vraćala se u proces pro<strong>iz</strong>vodnje. Danas se prikuplja 95<br />
posto rabljene staklene ambalaže – to je više od 319.000<br />
tona starog <strong>stakla</strong> ili 42 kilograma po osobi, pa su<br />
Švicarci svjetski rekorderi u recikliranju. U međuvremenu, i<br />
druge države počele su post<strong>iz</strong>ati <strong>iz</strong>vrsne kvote: u Austriji<br />
se tako prikuplja oko 80 posto rabljene staklene ambalaže,<br />
što je oko 221.000 tona ili 24,3 kilograma <strong>stakla</strong><br />
po stanovniku.<br />
1/08 VETROTIME 15<br />
Velike uštede<br />
Veliko povećanje recikliranja <strong>stakla</strong> ima značajan učinak.<br />
U proteklih 25 godina, u pro<strong>iz</strong>vodnji <strong>stakla</strong> osjetno je<br />
smanjeno zagađenje okoliša. Ponovna upotreba <strong>stakla</strong> ne<br />
samo da čuva resurse sirovina, već je za taljenje staklenog<br />
krša potrebno manje energije nego za sirovine<br />
(kvarcni pijesak, soda i kalcit). Zahvaljujući recikliranju i<br />
tehnološkim poboljšanjima, smanjena je potrošnja energije<br />
u usporedbi s 1980. godinom. U jednakoj mjeri<br />
smanjuje se i opterećenje okoliša otpadnim plinovima i<br />
otpadom. To dokazuje da se recikliranje isplati i <strong>iz</strong><br />
ekonomskih razloga, jer je energija sve skuplja. Dakle,<br />
ponovna upotreba <strong>stakla</strong> korisna je za svakoga.<br />
Bitne su sitnice<br />
S tehničkog gledišta, recikliranje i nije neki <strong>iz</strong>azov.<br />
Međutim, bitne su sitnice – kod <strong>stakla</strong> je to pripremanje<br />
prikupljenog materijala. Ako se u kontejneru nađu elementi<br />
metala, keramike, kamena ili porculana, potrebno ih<br />
je pažljivo odvojiti. Naime, ove strane tvari loše bi<br />
utjecale na kvalitetu novog <strong>stakla</strong>. Etikete na staklenkama,<br />
međutim, nisu problem jer one pri taljenju na temperaturi<br />
višoj od 1500 Celzijevih stupnjeva potpuno <strong>iz</strong>gore.<br />
Zadnjih godina tehnologija za pripremu <strong>stakla</strong> doživjela<br />
je velik razvoj; prikupljeni materijal više nije potrebno<br />
ručno sortirati, jer se strane tvari i onečišćenja sada<br />
elektronski uoče i odstranjuju. Automatski je moguće<br />
eliminirati već i strana tijela promjera svega 5 milimetra.<br />
Kod svake dvojbe – zeleno<br />
Međutim, pri skupljanju je važno odvajati rabljeno staklo<br />
po bojama. Za pro<strong>iz</strong>vodnju bijelog <strong>stakla</strong> se, naime,<br />
može upotrijebiti samo bijeli stakleni lom. Ipak, krš<br />
različitih boja može se uvijek pretaliti u zeleno staklo.<br />
Stoga treba boce čiju boju nije moguće točno odrediti<br />
uvijek bacati u kontejner za zeleno staklo – čak i plave ili<br />
crvene staklenke. Ni u kom slučaju se u spremnik ne smiju<br />
bacati prozorska <strong>stakla</strong>, čaše, keramika, porculan i<br />
žarulje.
16 VETROTIME 1/08<br />
RECIKLIRANJE<br />
Recikliranje postalo uobičajeno<br />
Vetro-Recycling svake godine isporučuje Vetropackovoj<br />
<strong>stakla</strong>ni u St-Prexu više od 81.000 tone rabljenog <strong>stakla</strong>.<br />
Pozitivna iskustva koja je Vetropack stekao s recikliranjem<br />
<strong>stakla</strong> u Švicarskoj kompanija već odavno primjenjuje i na<br />
svojim drugim pro<strong>iz</strong>vodnim lokacijama. U svih šest država<br />
u kojima Vetropack posjeduje ukupno sedam <strong>stakla</strong>na,<br />
kompanija sama ili s partnerima prikuplja rabljeno staklo<br />
kako bi se ono vratilo u <strong>stakla</strong>ne radi ponovne upotrebe.<br />
Velik uspjeh – velik potencijal<br />
Već nekoliko godina zajednički napori država i<br />
pro<strong>iz</strong>vođača <strong>stakla</strong> utječu i na Istočnu Europu, u kojoj se<br />
svijest o zaštiti okoliša razvila malo kasnije nego na<br />
Zapadu. U Hrvatskoj se trenutačno reciklira oko 59 posto<br />
<strong>stakla</strong>, u Češkoj 50, u Slovačkoj 34, a u Ukrajini 23<br />
posto. Ti su postoci impresivni – ali ukazuju i na to da još<br />
uvijek postoji velik potencijal u tim državama i da Vetropack<br />
mora poduzeti dodatne mjere kako bi se on iskoristio.<br />
Informacije o recikliranju <strong>stakla</strong> po državama možete<br />
pronaći na ovim internetskim stranicama:<br />
Švicarska: Hrvatska:<br />
www.vetropack.ch<br />
www.vetrorecycling.ch<br />
www.vetropack.hr<br />
Austrija: Slovačka:<br />
www.vetropack.at<br />
www.agr.at<br />
www.vetropack.sk<br />
Češka: Ukrajina:<br />
www.vetropack.cz www.vetropack.ua
UMJETNOST<br />
HVALA STAKLU:<br />
© Vitro Laser GmbH<br />
Portreti za vječnost<br />
U doba digitalnih kamera, fotografije su postale masovna<br />
roba; čak i početnici danas mogu snimati prvoklasne<br />
fotografije. Onaj tko želi napraviti svoj portret – ili portret<br />
kolega, prijatelja i članova obitelji – mora se potruditi<br />
<strong>iz</strong>misliti nešto posebno.<br />
Zahvaljujući staklu, već nekoliko godina postoji sasvim<br />
nov i spektakularan način za snimanje portreta: trodimenzionalni<br />
prikazi se pomoću lasera upisuju u unutrašnjost<br />
kocke od visokokvalitetnog <strong>stakla</strong>. Postupak se temelji na<br />
<strong>iz</strong>umu ruskog f<strong>iz</strong>ičara <strong>iz</strong> 1971. godine, a 1997. godine je<br />
dorađen u Njemačkoj te prilagođen za komercijalnu<br />
primjenu.<br />
Svatko tko želi <strong>iz</strong>raditi svoj portret u staklu može potražiti<br />
specijal<strong>iz</strong>iranu trgovinu u kojoj će mu posebne kamere u<br />
milisekundama skenirati glavu sa svih strana. Ponuđače<br />
možete pronaći na internetu pod pojmom vitrografije.<br />
Odnedavno je moguće i pro<strong>iz</strong>vođaču jednostavno poslati<br />
dvije dobre fotografije, nakon čega se trodimenzionalni<br />
portret <strong>iz</strong>računava na osnovi dvodimenzionalnih predložaka.<br />
Nakon što se memoriraju podaci o portretu, slijedi uporaba<br />
kompjuterski upravljane laserske zrake. Zraka<br />
prodire kroz glatku površinu <strong>stakla</strong> i prema skeniranom<br />
predlošku u staklenu kocku upisuje male, mikrometarske<br />
točkice, a za dobivanje trodimenzionalne slike potrebno<br />
je oko 200.000 takvih malih točkica. Ovaj proces zove<br />
se vitrografija ili unutarnja gravura u staklu.<br />
U načelu, ovim sistemom moguće je ugravirati svaki motiv;<br />
i lik mačke, motocikla ili logotip tvrtke možete ovjekovječiti<br />
u staklu. A to možete svakako shvatiti doslovno: laser<br />
upisuje sliku u unutrašnjost staklene kocke pa ona ostaje<br />
zauvijek sačuvana – osim ako staklena kocka ne padne i<br />
razbije se ili se zagrije na više od 500 Celzijevih stupnjeva.<br />
17
18 VETROTIME 1/08<br />
MATERIJAL STAKLO<br />
Kratka povijest <strong>stakla</strong> – 3. dio<br />
Od početka novog vijeka, radi <strong>iz</strong>gradnje crkvi te razvoja znanosti, staklo se počelo masovno<br />
upotrebljavati u čitavoj Europi. Staklo je kao materijal stalno poboljšavano – ali industrijska<br />
pro<strong>iz</strong>vodnja staklenih boca počela je tek prije stotinjak godina<br />
Početak suvremene pro<strong>iz</strong>vodnje <strong>stakla</strong>: 1903. godine Amerikanac Michael Joseph<br />
Owens na tržište je <strong>iz</strong>bacio automatski <strong>stakla</strong>rski stroj<br />
U zadnjem broju časopisa Vetrotime pratili smo povijest<br />
<strong>stakla</strong> od antičkih vremena do zlatnog doba venecijanskih<br />
staklopuhača krajem srednjeg vijeka. Bez obzira na to što<br />
su se stručnjaci u Veneciji trudili sačuvati svoju tajnu<br />
pro<strong>iz</strong>vodnje staklenih predmeta, pro<strong>iz</strong>vodnja <strong>stakla</strong> «na<br />
način Venecijanaca» («à la faćon de Venise») u 15. i 16.<br />
stoljeću proširila se po čitavoj Europi. U to doba <strong>stakla</strong>rstvo<br />
doživljava neopisiv procvat. Jedan od razloga za<br />
to bila je sve veća potreba za prozorskim staklima – i to<br />
zbog povećane <strong>iz</strong>gradnje crkvi. Drugi razlog bio je<br />
napredak u znanosti, za koji je bilo potrebno sve više<br />
specijalnih staklenih predmeta. Već 1529. godine talijanski<br />
učenjak i <strong>iz</strong>umitelj Galileo Galilei <strong>iz</strong>umio je termo-<br />
Talijanski učenjak Galileo Galilei<br />
profitirao je uporabom <strong>stakla</strong> –<br />
jer bez leća ne bi mogao doći<br />
do svojih pionirskih otkrića<br />
skop, prethodnika termometra. Staklo je korišteno i za<br />
<strong>iz</strong>radu leće dalekozora, za kemijske i f<strong>iz</strong>ikalne elemente,<br />
kao i ispravljanje slabovidnosti, a 1550. godine znanstvenik<br />
Jacobus Hollerius je u Par<strong>iz</strong>u svim kratkovidnim osobama<br />
preproučio naočale.<br />
Goethe – stručnjak za staklo<br />
Suvremena znanost bila je nezamisliva bez <strong>stakla</strong> pa su<br />
svi tadašnji ugledni znanstvenici dobro poznavali njegovu<br />
pro<strong>iz</strong>vodnju. Goethe, koji se čitavog svog života više<br />
smatrao prirodnim znanstvenikom nego književnikom,<br />
intenzivno je proučavao postupak taljenja <strong>stakla</strong>. Još<br />
jedan istaknuti stručnjak za staklo bio je poznati kemičar<br />
Justus von Liebig, koji je djelovao u prvoj polovici 19.<br />
stoljeća. S oduševljenjem je govorio: «Svatko poznaje<br />
čudesna svojstva <strong>stakla</strong>. Prozirno, tvrdo i bezbojno;<br />
kiseline i većina tekućina ne mogu mu ništa, na određenim
temperaturama podatnije je od voska, a u ruci kemičara i<br />
pred plamenom uljne lampe poprima oblik svih sprava<br />
potrebnih za pokuse.»<br />
Poticaj industrijalaca …<br />
Kada je znanstvenik von Liebig napisao svoju <strong>iz</strong>javu o<br />
ljubavi prema staklu, ovaj materijal je već stoljećima bio<br />
predmet znanstvenih istraživanja. Godine 1679. Johann<br />
Kunckel objavio je svoje poznato djelo «Ars vitraria<br />
experimentalis», koje je još dugo služilo kao standard<br />
svima koji su radili sa staklom. Poznati istraživači kao što<br />
su Fraunhofer ili Stokes unaprijedili su pro<strong>iz</strong>vodnju <strong>stakla</strong><br />
te razvili nove recepture. Industrijal<strong>iz</strong>acija, naravno, nije<br />
zaobišla <strong>stakla</strong>ne. Godine 1867. Friedrich Siemens je na<br />
svjetskoj <strong>iz</strong>ložbi u Par<strong>iz</strong>u predstavio <strong>stakla</strong>rsku peć te je<br />
za nju, očekivano, dobio zlatnu medalju, što pokazuje<br />
važnost pro<strong>iz</strong>vodnje <strong>stakla</strong> u to doba. Kasnije je Siemens<br />
svoj sustav dodatno razvio te utemeljio kadnu peć s<br />
kontinuiranim radom.<br />
… te pomoćnih <strong>stakla</strong>ra<br />
Poslije je pro<strong>iz</strong>vodnja <strong>stakla</strong> sve više industrijal<strong>iz</strong>irana.<br />
Jedan od pionira automat<strong>iz</strong>acije bio je Michael Joseph<br />
Owens, koji je rođen kao sin rudara u američkom mjestu<br />
West Virginia, a od svoje desete godine radio je kao<br />
pomoćni <strong>stakla</strong>r. Owens u <strong>stakla</strong>ni nije samo radio svoj<br />
posao, već je stalno razmišljao o tome kako pojednostaviti<br />
pro<strong>iz</strong>vodnju <strong>stakla</strong>. Godine 1903. konačno je predstavio<br />
svoj <strong>iz</strong>um, koji je <strong>iz</strong>azvao senzaciju diljem svijeta: automatski<br />
stroj za puhanje <strong>stakla</strong>. Ovaj je <strong>iz</strong>um <strong>iz</strong> temelja<br />
promijenio čitavu branšu.<br />
Osnivanje <strong>Vetropacka</strong><br />
Na Owensovu se <strong>stakla</strong>rskom stroju predoblik uronio u<br />
tekuće staklo pa je stroj pomoću potpritiska usisao talinu<br />
u metalni kalup. U kalupu se nalazio jezgrenik koji se<br />
pobrinuo za to da nastane šupljina. Nakon otvaranja<br />
pretkalupa, šupljina je dodatno povećana puhanjem.<br />
Owensov stroj <strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong>o je devet boca u minuti. Europsko<br />
<strong>stakla</strong>rsko udruženje je 1907. godine za patent toga<br />
čudesnog stroja platilo 12 milijuna maraka, što je tada<br />
Početkom 20. stoljeća<br />
nastale su suvremene<br />
<strong>stakla</strong>ne – primjerice,<br />
Verrerie S.A. St-Prex, rodno<br />
mjesto Vetropack grupe<br />
1/08 VETROTIME 19<br />
bio astronomski <strong>iz</strong>nos. Zahvaljujući Owensovu <strong>iz</strong>umu,<br />
svugdje su se gradile moderne, automat<strong>iz</strong>irane <strong>stakla</strong>ne,<br />
<strong>iz</strong>među ostalog i Verrerie S.A. St-Prex, koju je 1911.<br />
utemeljio Henri Cornaz. To je rodno mjesto Vetropack<br />
grupe. Owens je pak osnovao poduzeće <strong>iz</strong> kojeg se<br />
razvio svjetski lider za šuplje staklo – američki koncern<br />
Owens-Illinois.<br />
Postupak puhano-puhano<br />
Ipak, Owensova tehnologija nije značila kraj razvoja.<br />
Naprotiv, bila je to osnova za mnoštvo novih <strong>iz</strong>uma.<br />
Godine 1925. inženjeri Ingle i Smith na tržište su <strong>iz</strong>bacili<br />
tzv. IS-stroj. Na njemu se tekuće staklo nije usisavalo, kao<br />
što je to bilo kod Owensova stroja, već je prec<strong>iz</strong>no<br />
dozirano pomoću kapi i ubacivano u pretkalupe. Tamo je<br />
staklena masa ispuhana u prvi oblik, nakon čega je<br />
predoblik prebačen u drugi kalup i ispuhan do kraja.<br />
Postupak je nazvan puhano-puhano, a njime se i danas<br />
koriste u masovnoj pro<strong>iz</strong>vodnji. Usavršeni IS-strojevi se i u<br />
21. stoljeću nalaze u svim <strong>stakla</strong>nama.<br />
Put do suvremene pro<strong>iz</strong>vodnje <strong>stakla</strong> koji smo opisali u<br />
našoj malo seriji bio je dug – počeo je oko 1500. godine<br />
prije nove ere, kada su majstori u Egiptu dokazano prvi<br />
put radili šuplje posude od <strong>stakla</strong>. Ipak, duga priča je –<br />
srećom – sretno završila: danas možemo <strong>pro<strong>iz</strong>vodi</strong>ti staklo<br />
golemom brzinom i kvalitete o kakvoj su naši preci mogli<br />
samo sanjati.
© Getty Images<br />
KONTAKT ADRESE<br />
PRODAJA<br />
Švicarska – njemačko<br />
govorno područje<br />
Telefon +41-44-863 34 34<br />
Fax +41-44-863 34 45<br />
verkauf.ch@vetropack.ch<br />
Zapadna Švicarska<br />
Telefon +41-21-823 13 33<br />
Fax +41-21-823 13 95<br />
vente.ch@vetropack.ch<br />
Austrija<br />
Telefon +43-2757-7541<br />
Fax +43-2757-7691<br />
verkauf.at@vetropack.at<br />
Češka<br />
Telefon +420 518 733 111<br />
Fax +420-518-612 519<br />
marketing.cz@vetropack.cz<br />
Slovačka<br />
Telefon +421-32-6557 111<br />
Fax +421-32-6589 901<br />
odbyt@vetropack.sk<br />
Hrvatska, Slovenija,<br />
Bosna i Hercegovina,<br />
Srbija, Crna Gora,<br />
Makedonija<br />
Telefon +385-49 326 326<br />
Fax +385-49 341 154<br />
prodaja@vetropack.hr<br />
Ukrajina<br />
Telefon +380 4497 313 44<br />
Fax +380 4497 320 77<br />
sales@vetropack.ua<br />
Ostale zemlje zap. Europe<br />
Telefon +43-7583-5361<br />
Fax +43-7583-5361 225<br />
export@vetropack.at<br />
Ostale zemlje ist. Europe<br />
Telefon +420-518-603 111<br />
Fax +420-518-6123 519<br />
export.cz@vetropack.cz<br />
01/2008 800 hr