Održivi razvoj – izazov za sveučilište? - euroac
Održivi razvoj – izazov za sveučilište? - euroac
Održivi razvoj – izazov za sveučilište? - euroac
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Odgoj i obrazovanje ili edukacija <strong>za</strong> održivi <strong>razvoj</strong> postaje danas prioritet koji<br />
nalaže promjenu, a ne samo puki transfer znanja. Rast interesa <strong>za</strong> ovu temu<br />
pokazuje i anali<strong>za</strong> ERIC-ove baze podataka gdje je primjenom bibliometrije<br />
utvrđeno da je u razdoblju od 1990. do 2005. godine više od 1000 autora iz 304<br />
institucije u 23 zemlje objavilo ukupno 1479 radova (na engleskom jeziku) koji se<br />
bave problematikom edukacije <strong>za</strong> održivi <strong>razvoj</strong> (Wright, Pullen, 2007.). Autori<br />
smatraju da je porast broja radova na ovu temu izravna posljedica UNESCO-vog<br />
desetljeća <strong>za</strong> odgoj i obrazovanje <strong>za</strong> održivi <strong>razvoj</strong> 2005. <strong>–</strong> 2015. i <strong>za</strong> očekivati je da<br />
će i dalje rasti interes <strong>za</strong> ovu problematiku te primjećuju kako bi trebalo detaljnije<br />
analizirati ove radove kako bi se pratilo i ustanovilo na koji se način mijenjala ova<br />
problematika.<br />
Na kraju ovog dijela ponuđena je jedna radna definicija odgoja i obrazovanja <strong>za</strong><br />
održivi <strong>razvoj</strong>, napominjući kako ona nije i jedina i isključivo moguća: odgoj i<br />
obrazovanje <strong>za</strong> održivi <strong>razvoj</strong> podrazumijevaju korjenite promjene u kulturnoj i<br />
obrazovnoj sferi jer teže drugačijem pristupu usvajanju i primjeni znanja, vještina i<br />
ponašanja pojedinaca i <strong>za</strong>jednica, a sve temeljeno na novim vrijednostima.<br />
1.3.1. Raznovrsnost ideja obrazovanja <strong>za</strong> održivi <strong>razvoj</strong><br />
Postoje brojne rasprave oko naziva i definicija obrazovanja <strong>za</strong> održivi <strong>razvoj</strong><br />
u postojećoj literaturi. Naime, različite definicije koncepta „održivi <strong>razvoj</strong>“,<br />
posljedično imaju kao rezultat „zbrku“ oko različitih definicija „obrazovanja<br />
<strong>za</strong> održivi <strong>razvoj</strong>“, pa se tako govori o primjerice: obrazovanju <strong>za</strong> okoliš (eng.<br />
enviromental education) (UNESCO 1980), Obrazovanje <strong>za</strong> Zemlju (van Matre<br />
1990); Okoliš i <strong>razvoj</strong> obrazovanja (EDE) (UNCED (Konferencije Ujedinjenih<br />
naroda o okolišu, <strong>razvoj</strong>) 1992); obrazovanje <strong>za</strong> okoliš <strong>za</strong> održivost (EEfS) (Tilbury<br />
1995), obrazovanje <strong>za</strong> održivost (EfS) (Huckle i Sterling 1996), obrazovanje <strong>za</strong><br />
održivu budućnost (EfSF) (UNESCO 1997), odgoj kao održivost (EAS) (Foster<br />
2001), održivi <strong>razvoj</strong> obrazovanja (SDE) (Smyth, 2002) (prema Leal Filho,<br />
Manolas, Pace, 2009:151).<br />
Na analitičkoj razini moguće je izdvojiti četiri pristupa koji se javljaju u literaturi,<br />
a koji nisu međusobno isključivi:<br />
I. Obrazovanje <strong>za</strong> održivi <strong>razvoj</strong> teži: povećati ekološku pismenost; integrirati socijalne,<br />
ekonomske i okolišne vrijednosti; fokusirano je na globalnu i internacionalnu razinu;<br />
podiže svijest o okolišnim granicama i prijetnjama; razvija vještine i kapacitet <strong>za</strong><br />
analizu i intervenciju (Geiser, 2006:32).<br />
II. Obrazovanje <strong>za</strong> tranziciju prema održivosti, fokusirano je na ljude (učenike) u<br />
kontekstu njihovog svakodnevnog rada te upravo sveučilišta imaju obvezu učiniti<br />
dostupnima vlastite resurse svim radno sposobnim ljudima kako bi odgovorili na<br />
° ° ° 29