ix hingamiselundite haiguste patoloogia
ix hingamiselundite haiguste patoloogia
ix hingamiselundite haiguste patoloogia
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
kähedat, kraaksuvat häält. Sarlakite puhul võib kujuneda ka sügavam nekrootiline<br />
koekahjustus.<br />
1.2.1.2. Pseudokrupp (Laryngitis pseudocrouposa)<br />
Väikelastel võib paragripi viiruse mõjul häälepaelte läheduses ja epiglottises tekkida<br />
tugeva tursega limaskesta põletik, mis kulgeb lämbumishoogudega koos kraaksuva<br />
köha ja striidoriga.<br />
1.2.1.3. Intubatsioonijärgne larüngiit, mis tekib intubatsiooni või endoskoopia<br />
järgselt komplikatsioonina, kui kõri ja hingetoru on saanud vigastada protseduuri<br />
käigus.<br />
1.2.1.4. Infektsioos-toksiline turse tingituna sarlaki- või difteeriatoksiinide<br />
toimest.<br />
1.2.2. Krooniline infektsioosne larüngiit ja trahheiit (Laryngitis chronica<br />
infectiosa. Tracheitis chronica infectiosa)<br />
1.2.2.1. Ägeda infektsioosse põletiku baasil tekkivad vormid on:<br />
1.2.2.1.1. katarraalne vorm eksudaadi ja lümfotsütaarse infiltraadiga;<br />
1.2.2.1.2. hüperplastiline (hüpertroofiline) vorm epiteeli paksenemise ja<br />
sarvestumisega, leukoplaakiaga, fibroosiga, mille foonil võivad tekkida<br />
põletikulised pseudotuumorid ja polüübid.<br />
1.2.2.2. Granulomatoosne vorm tekib:<br />
1.2.2.2.1. kopsutuberkuloosi tüsistusena;<br />
1.2.2.2.2. süüfilise tüsistusena.<br />
1.2.3. Äge mitteinfektsioosne larüngiit ja trahheiit (Laryngitis et tracheitis acuta<br />
noninfectiosa)<br />
1.2.3.1. Allergilis-difuusne seroosne põletik, mis tekib inimestel, kel esineb<br />
ülitundlikkus ravimite, toitude jne. vastu.<br />
1.2.3.2. Angioneurootiline (Quincke) ödeem on allergiline reaktsioon veresoonte<br />
permeaabluse tõusu ja tugeva tursega hingamisteedes ning võib olla seotud<br />
komplementsüsteemi C-1 kongenitaalse defektiga.<br />
1.2.3.3. Füüsikalis-keemiliste faktorite (suits, kuumus, söövitavad gaasid) poolt<br />
tekitatud ödeem.<br />
1.2.4. Krooniline mitteinfektsioosne larüngiit ja trahheiit (Laryngitis et tracheitis<br />
chronica noninfectiosa)<br />
1.2.4.1. Ärrituspõletik kui tüüpiline reaktsioon suitsetamisele (nn. suitsumeeste<br />
köha)<br />
1.2.4.2. Häälekurdude sõlmekesed e. noodulid (noduli plicarum vocalium)<br />
tekivad hääleaparaadi ülekoormusel. Histoloogiliselt moodustuvad need limastunud<br />
sidekoest, mis on kaetud lameepiteeliga.<br />
1.3. Bronhiidid ja bronhioliidid<br />
1.3.1. Äge bronhiit (Bronchitis acuta) on hingamisteede limaskesta põletikuline<br />
haigus.<br />
Alumised hingamisteed (bronhid ja bronhioolid) moodustavad morfofüsioloogiliselt<br />
ühtse terviku ülemiste hingamisteedega (trahhea, kõri, ninaõõs), seetõttu esinevad<br />
ägedad bronhiidid ja bronhioliidid tavaliselt koos larüngotrahheiidiga, kusjuures<br />
haigestumine algab tavaliselt riniidiga.<br />
Etioloogias on olulisteks faktoriteks viirus- ja mikrobiaalsed infektsioonid, ärritavad<br />
ained (gaasid, tolm jne.) ja külmetamine.<br />
Patomorfoloogilistest muutustest esinevad hüpereemia, turse, suurenenud limaeritus ja<br />
neutrofiilne põletikuline infiltraat.<br />
Põletik võib esineda nii seroosse, katarraalse, mädase kui ka nekrotiseeruva vormina.<br />
1.3.2. Krooniline bronhiit (Bronchitis chronica)<br />
6