ix hingamiselundite haiguste patoloogia
ix hingamiselundite haiguste patoloogia
ix hingamiselundite haiguste patoloogia
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
toimub uus ägenemine. Bronhogeense leviku teel tekivad uued tuberkuloosse<br />
põletiku kolded ainult I-II kopsusegmendis. Kolded nekrotiseeruvad, kaseoossete<br />
masside ümber vohab granulatsioonkude, mis hiljem muutub fibroosseks. Soodsa<br />
kulu puhul ladestuvad kaseoosetesse massidesse lubisoolad ja moodustuvad<br />
Aschoffi-Phuli kolded (saksa patoloog Ludwig Aschoff 1866-1942 ja saksa kirurg<br />
H. Phul 1895-1943 j.)<br />
13.4.1.3. Infiltratiivne tuberkuloos (Tuberculosis infiltrativa)<br />
Tekib eelkirjeldatud vormide alusel või ebasoodsates tingimustes. Kahjustuskolle<br />
on tavaliselt ülasagaras. Iseloomulikuks tunnuseks on ulatusliku mittespetsiifilise<br />
eksudatiivse põletiku teke suhteliselt väikese põletikukolde ümber, mis mõõtmetelt<br />
on suurem kopsusagarikust või isegi kopsusegmendist. Eksudatiivne põletik on<br />
seroosse või ka deskvamatiivse iseloomuga. Soodsa kulu puhul eksudaat imendub,<br />
kaseoosse nekroosikolde ümber vohab granulatsioonkude ning protsess omandab<br />
taas fibrooskoldelisele tuberkuloosile iseloomuliku vormi.<br />
13.4.1.4. Tuberkuloom (Tuberculoma)<br />
Infiltratiivse kopsutuberkuloosi ebasoodsa kulu puhul nekrootilised muutused<br />
laienevad. Sellise juustundunud kolde suurus ulatub 2-5 cm ja on ümbritsetud<br />
õhukese kihnuga. Sellist kollet nimetatakse tuberkuloom (Tuberculoma). Sellised<br />
kolded võivad püsida muutusteta pikemat aega, röntgenoloogiliselt meenutavad<br />
nad kasvajat. Tuberkuloomi kaseoosne nekroosikolle on mükobakterite<br />
mütsetoom.<br />
13.4.1.5. Kaseoosne pneumoonia (Pneumonia caseosa)<br />
See vorm tekib infiltratiivse tuberkuloosi või tuberkuloomi alusel organismi<br />
reaktiivsuse tugeva languse foonil näit. alkohoolikutel. Eksudatiivsete muutuste<br />
alusel tekib ulatuslik kopsukoe nekroos, mis võib haarata terve kopsusagara.<br />
Histoloogiliselt on põletikulisel foonil näha suuremaid ja väiksemaid nekroosiga<br />
alasid. Spetsiifilise põletiku tunnused puuduvad.<br />
13.4.2. Sekundaarse tuberkuloosi hilisvormid<br />
Need iseloomustuvad kopsukoe destruktsiooni ja tühikute e.kavernide tekkega.<br />
13.4.2.1. Äge kavernoosne tuberkuloos (Tuberculosis cavernosa acuta)<br />
Tekib infiltratiivse tuberkuloosi või tuberkuloomi ägedal destrueerumisel,<br />
kusjuures laostumisprotsessi soodustab mädapõletiku lisandumine. Laostunud<br />
massid eemaldatakse bronhide kaudu, kopsukoes moodustub ümar<br />
õhukeseseinaline tühik e. kavern suurusega 2 cm ja enam, lokaliseerudes tavaliselt<br />
ülasagaras. Kaverni õhukesed seinad võivad kokku langeda ja sidekoeliselt kokku<br />
kasvada, moodustades armi. Kuna kavern on sageli ühenduses segmentaarbronhi<br />
valendikuga, siis infiltreeritud lagumassid satuvad köhimisel ja<br />
hingamisliigutustega teistesse bronhiharudesse, allpool asuvatesse kopsuosadesse<br />
ning teise kopsu, kus samuti tekivad tuberkuloossed põletikukolded. Eritades<br />
rögaga tuberkuloositekitajaid, on sellised haiged epidemoloogiliselt ohtlikud.<br />
13.4.2.2. Fibrokavernoosne tuberkuloos (Tuberculosis fibrocavernosa)<br />
See vorm tekib ägeda kavernoosse tuberkuloosi ebasoodsa kulu puhul kui viimane<br />
ei parane ja protsess omandab pikaldase kroonilise kulu. Levides bronhogeenselt<br />
haarab fibrokavernoosne tuberkuloos asümmeetriliselt mõlemat kopsu, kusjuures<br />
vanemad ja suuremad kolded asuvad paremas kopsus, nooremad ja<br />
vähemulatuslikud kolded aga vasemas kopsus. Moodustuvad kõva, rigiidse<br />
seinaga ja ebakorrapärase kujuga kavernid kolmekihilise seinaga: sisemine –<br />
püogeenne nekrootiline mass, keskmine — spetsiifiline granulatsioonkude, ja<br />
väline — tihe fibroosne kude. Kõige kaugemale arenenud kolded on ülasagaras,<br />
eriti paremas kopsus. Teistes kopsuosades on rohkelt erineva vanuse ja iseloomuga<br />
26