JÕULUMUINASJUTT ROBOTIGA - Teater. Muusika. Kino
JÕULUMUINASJUTT ROBOTIGA - Teater. Muusika. Kino
JÕULUMUINASJUTT ROBOTIGA - Teater. Muusika. Kino
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>JÕULUMUINASJUTT</strong> <strong>ROBOTIGA</strong><br />
ANNIKA KOPPEL<br />
„HAPPY BIRTHDAY”. Stsenarist, re-<br />
Riho Unt.<br />
Operaator: Urmas Jõemees. Animaatorid:<br />
Marili Toome ja Andres Tenusaar.<br />
Nukkude kujundus: Heigo Eeriksoo ja<br />
Taivo Müürsepp. Nukud ja dekoratsioonid:<br />
Mait Erik, Külli Jaama, Kaarel<br />
Kübarsepp, Roman Kuznetsov, Anne<br />
Kabel ja Triin PaumerMalle<br />
Maltis Horret Kuus.<br />
Valgusmeister: Olavi Lass. Digitaalne<br />
animatsioon: Raivo Möllits ja Villem<br />
Tammaru. Muusikud: Iiris Oja, Laury<br />
Karu, Oksana Sinkova, Meelis Trumberg,<br />
Jandra Puusepp, Mihkel Kallip,<br />
Kalev Vaidla, Indrek Pajus ja Aivi<br />
„Happy Birthday”, 2012.<br />
<br />
Tilk. Tegevprodutsendid: Maret Reismann,<br />
Kerdi Oengo ja Andrus Raudsalu.<br />
Produtsent: Arvo Nuut <br />
<br />
Õhtuvidevikus sajab laia valget<br />
lund. Mööda tänavat, mida palistavad<br />
hubased lumememmede armee valvatud<br />
elumajad, sammuvad kellegi jalad.<br />
Akendest paistavad tuled ja seal on<br />
näha inimesi tegutsemas. Kõlab „Püha<br />
öö” — jõulud, mis muud!<br />
Kelle üksildased jalad siis rühivad<br />
pühal ööl mööda tänavat, samal<br />
ajal kui valgustatud akende taga peavad<br />
inimesed jõulupühi? See on robot<br />
teater muusika kino<br />
105
R-12, roos käes. Teadlane Albert lülitas<br />
ta just sisse, seega on 24. detsember ka<br />
tema sünnipäev. Ta sai passi, kaheaastase<br />
garantii, ning ta oli programmeeritud<br />
inimesi aitama ja nende meelt<br />
lahutama. Tuttuus mudel, parem kui<br />
ükski robot eales enne teda. Nüüd oli<br />
ta teel oma loojate juurde, et teada saada,<br />
miks ta loodi. Kaksteist teadlast<br />
pidasid püha õhtusöömaaega lossis,<br />
mida valvasid mustad lumememmed.<br />
Keegi neist ei oodanud robotit ega<br />
tahtnud teda näha, sest ehkki inimeste<br />
leiutatud, oli ta ikkagi liiga teistmoodi.<br />
R-12 pidi ennast tõestama, mida ta oligi<br />
innukalt valmis tegema.<br />
„Riho Undi<br />
„Happy Birthday” on maailmavaateline<br />
nägemus piiblikangelase Jeesuse<br />
ja inimeste poolt loodud superroboti<br />
-<br />
106<br />
„Happy Birthday”.<br />
sest. „Kas robot suudab murda väljakujunenud<br />
dogmad ja pöörata usk enda<br />
kasuks või jääb see kõik status quo?”<br />
Sünopsist lugemata, roboti välimuse<br />
järgi tema võimuambitsiooni peale<br />
väga ei tule. Ta on pigem üksildane<br />
ja veidi vanamoodne robot, kellel on<br />
ilmselgelt igav. Miks ta ei aita jõulude<br />
ajal inimestel kodutöid teha, milleks ta<br />
on ju ometi programmeeritud? Miks ta<br />
hoiab käes — juhul, kui robotil ikka on<br />
käed — roosi? R-12 disain paigutab ta<br />
umbes 1960. aastatesse, aega, mil asjad<br />
olid võluvad, aga tänapäeva robotid<br />
ei meenuta enam pesumasinat. Nad<br />
peaksid ikka rohkem kõrgtehnoloogiliselt<br />
läikima ja elegantsemad olema,<br />
et superroboti mõõtu välja anda. Kui<br />
<br />
tegelase väljanägemine ei luba aimata,<br />
et need kavatsused võiksid teostuda.
„Happy Birthday”.<br />
Aga eks välimus ole ennegi petlikuks<br />
osutunud.<br />
Jõudnud oma loojate juurde, on<br />
robot viisakas, esmalt paneb ta käima<br />
video Marilyn Monroe lauldud sünnipäevalauluga<br />
— , mister<br />
! — ja ulatab<br />
Jeesusele roosi. See toob Jeesuse näole<br />
laia naeratuse ja ta teeb veest veini.<br />
Jüngrid kõlistavad ootusärevalt klaasidega.<br />
Kah asi, mõtleb robot ja destilleerib<br />
veini jälle veeks. Jüngrid mõistagi<br />
pettuvad. Kui prussakas tuleb<br />
saiapuru sööma, lööb robot ta kärbsepiitsaga<br />
maha. Programm ütleb ju, et<br />
tegemist on kahjuriga. Jeesusele see ei<br />
meeldi, ta sõimab robotit saatanaks,<br />
äratab prussaka jälle ellu ja kleebib talle<br />
inglitiivad külge. Robot omakorda<br />
rõõmustab uue nime üle, sest see kõlab<br />
ikka palju paremini kui R-12. Nii<br />
see jõukatsumine käib.<br />
Film esilinastus juba umbes aasta<br />
tagasi, samuti veidi enne jõule, ja on<br />
jõudnud mööda maailma festivale tiiru<br />
teha. Kohe pärast esilinastust pälvis<br />
see mõne Eesti kirikutegelase kriitika,<br />
<br />
valesti esitatud. Küsiti, et miks ja kuidas<br />
kristlus peaks robotiga vastanduma,<br />
kui tehniline tsivilisatsioon ja teadusmaailm<br />
üldse on kristlaste tehtud?<br />
Jeesus pole inimeste loodud, ta on objektiivne<br />
tegelikkus meist sõltumatult.<br />
Jah, aga kui vana ja uue testamendi<br />
lugusid poleks räägitud ja kirja pandud,<br />
siis tõenäoliselt ei teaks inimesed<br />
Jeesusest midagi ega oskaks teda ka<br />
uskuda. Ja kust me teame, et see, mis<br />
on kirja pandud ja mida inimesed räägivad,<br />
pole aastasadade vältel moonutatud<br />
ega muudetud, suupärasemaks<br />
tehtud, segamini aetud? Kindlasti on!<br />
Seega, kui objektiivne on objektiivne<br />
tegelikkus ja kus ta siis asub?<br />
Aga piiblilugudes leidub kõik, mis<br />
teater muusika kino<br />
107
ühe loo heaks teeb, ega muidu poleks<br />
neid ikka ja jälle erinevates vormides<br />
jutustatud, küll hardas usus, täis põne-<br />
<br />
Nagu Riho Untki, polnud tal vaja tervet<br />
uut lugu välja mõelda, võttis hea<br />
vana loo, lisas natuke juurde, segas segamini<br />
ja valmis oligi! Ikka tore vaadata<br />
ja pead murda, et mida ta selle kõigega<br />
nüüd öelda tahtis.<br />
Aga mis sai R-12st alias Saatanast?<br />
Ta pani teadlased pingpongi mängima,<br />
siis malet ja lõpuks võitis Jee sust<br />
males. See talle saatuslikuks saigi.<br />
Mustad lumememmed viskasid ta Jeesuse<br />
ja Alberti heakskiidul välja ja lõid<br />
risti.<br />
Kas saab inimeste loodu olla targem<br />
oma loojatest? Ei, see ei lähe, asi peab<br />
ikka kontrolli all olema. Või oleme siin<br />
maailmas kõik nagu robotid oma igapäevaste<br />
tegemiste kütkeis, soovides<br />
olla tublid ja teha kõike hästi. Vahel<br />
108<br />
„Happy Birthday”.<br />
ehk paremini, kui vaja oleks, kuid ülemäärane<br />
tublidus saab ju ikka karistatud.<br />
Valitsejad peavad tundma ennast<br />
kõige tublimate, paremate ja vajalikumatena,<br />
ühesõnaga asendamatutena,<br />
neid ei tohi miski ohustada. Kus sa sellega!<br />
Kui keegi teab või oskab midagi<br />
paremini, tuleb konkurents lämmatada<br />
juba eos, sest kõrgest positsioonist<br />
ja heast palgast peab ju kõvasti kinni<br />
hoidma. Kui leidub roboteid, kes naiivselt<br />
arvavad, et võivad oma loojale males<br />
tuule alla teha, siis lüüakse nad risti.<br />
Eks ka Jeesus oli vana aja valitsejatele<br />
pinnuks silmas, liiga palju jüngreid<br />
hakkas tema ümber kogunema, liiga<br />
ilus oli tema jutt. Ükski võim pole aga<br />
igavene ja seesama vana lugu juhtub<br />
ikka ja jälle uuesti.<br />
Aga on ka teisi võimalusi. Ristilöödud<br />
robotit võib vaadelda kui jumala<br />
seisusse tõstetud tehnoloogia sümbolit<br />
ja selle lakkamatut arengut, kasvu
„Happy Birthday”.<br />
kui altarit. E-riik, e-valitsus, e-pangandus,<br />
e-tervishoid, e-haridus, e-maksuamet,<br />
e-poed, e-kultuur, e-raamat.<br />
Tehnoloogia on uus religioon. Arvuti,<br />
internet, tahvelarvuti, nutitelefon, nutiteler,<br />
digikaamera… Terve hulk uusi<br />
sõnu, mille taga peidavad ennast uued<br />
seadmed, nendega seotud tegevused<br />
ja asjad. Vee veiniks muutmine on kõige<br />
selle kõrval peaaegu et käkitegu.<br />
E-maailm asendab päris maailma, digimaailm<br />
imbub uksest ja aknast sisse,<br />
ümbritseb meid kõikjal. Kõik on<br />
ekraanidel jälgitav — meie käigud,<br />
meie ostud, laekumised, kanded, telefonikõned,<br />
arvutis surfamised, telekavaatamised,<br />
valimistel hääletamised,<br />
ujulakülastused jne. Lõpuks haihtume<br />
digimaalima, kolime pilvepiirile, vajume<br />
interneti musta auku — nagu ühele<br />
e-rahvale kohane.<br />
Kuna robot ei tunne valu ega piina,<br />
siis ta ka ristil ei kannata ega saa<br />
kannatuste läbi kedagi lunastada. See<br />
on nn objektiivne tegelikkus. Aga kui<br />
inimesed jutustavad loo robotist, siis<br />
nemad on võimelised tundma, nad<br />
elavad robotile kaasa ja kannavad oma<br />
jutustuses need tunded ka robotile üle.<br />
Roboti lugu on ka inimeste lugu. Nõnda<br />
võib robotist saada lunastaja, olgu<br />
ta nimi siis mis tahes.<br />
teater muusika kino<br />
109