ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Chávezovi volivci in volivke prihajajo predvsem iz spodnjih slojev. Tudi pri<br />
mobilizaciji za podporo bolivarijanskemu procesu so reveæi iz zahodnega Caracasa<br />
predstavljali najveËji deleæ. VeËina je temnopoltih, Ërncev ali staroselskega izvora.<br />
Prav nasprotna je struktura opozicijskih mobilizacij, kjer lahko vidimo<br />
predvsem dobro stojeËe prebivalce in prebivalke vzhoda, 11 ki so veËinoma belci<br />
ali svetlopolti mestici [meπanci med belci in staroselci, op. prev.]. (Hellinger,<br />
2003: 70; Roberts, 2003: 92f) OdloËilno vlogo za visoko podporo bolivarijanskemu<br />
procesu igra obËutek revnih in marginaliziranih, da so sprejeti kot ljudje, ponotranjeni<br />
novi obËutek, da imajo pravico, da jih v institucijah obravnavajo<br />
spoπtljivo, in moænost sodelovanja pri kolektivnih bojih, ne da bi se jim bilo treba<br />
bati represije. Osrednjo konstituirajoËo vlogo je pri tem igral proces oblikovanja<br />
in sprejetja nove ustave. Spodnji sloji in del srednjega sloja ustavo in proces<br />
sprejemajo za svojega. Skupaj jo berejo, velja kot osnova politiËnih zahtev<br />
in pri mobilizacijah so jo πtevilni dræali v rokah, nad glavo. Sodelovanje druæbenih<br />
organizacij pri procesu nastajanja ustave je bilo mogoËno in dinamiËno. Ker<br />
so stranke izgubljale zaupanje, so se tako druæbeni kot politiËni akterji in akterke<br />
dojemali kot privilegiran subjekt v procesu oblikovanja nove ustave. Nevladne<br />
in druæbene organizacije so pri ustavodajni skupπËini neposredno sodelovale<br />
z delavnicami, komisijami in okroglimi mizami. Organizacije za Ëlovekove pravice,<br />
æenske, okoljske, staroselske, baziËne, Ëetrtne organizacije itn. so se priklju-<br />
Ëevale v skupine in razpravljale o prispelih predlogih. Od 624 predlogov je bila<br />
polovica vkljuËenih v ustavo. (García-Guadilla, 2003: 240) Nova ustava med<br />
drugim vsebuje kompleksno in aktualno vizijo Ëlovekovih pravic; vkljuËila je<br />
pravice æensk, staroselcev in okoljske pravice, vzpostavila je okvir za izgradnjo<br />
novega sodnega sistema, predloæila novo, solidarno gospodarsko orientacijo, vojakom<br />
je podelila volilno pravico in zapisala πiroke moænosti participacije. ©tevilne<br />
toËke tako nasprotujejo neoliberalnim smernicam. 12<br />
11 Po raziskavah StatistiËnega urada Venezuele bi septembra 2003 51 % prebivalk in prebivalcev Caracasa<br />
volilo Cháveza, 31 % pa proti njemu. Podrobnejπi pogled razkrije osi konflikta: v ekskluzivnem predmestju<br />
El Hatillo (60.246 prebivalcev) bi 93 % volivcev volilo proti njemu. V soseski Libertador<br />
(2.061.094 prebivalcev), ki zaobjema πtevilne revne Ëetrti, bi za njega glasovalo 61 %, proti njemu pa 21<br />
%. Povzeto po www.aporrea.org, septembra 2003.<br />
12 Med njimi najdemo: prepoved tujih vojaπkih baz in tujih baz z vojaπkim namenom (Ëlen 14); zaveza dræave,<br />
da bo zgradila in financirala javni, brezplaËni sistem zdravstvenega varstva, ki se ne bo smel privatizirati<br />
(Ëlena 84 in 85); zaveza dræave, da bo zgradila solidarni sistem socialnega zavarovanja in priznanje<br />
gospodinjskega dela kot dela, ki “proizvaja dodano vrednost in bogastvo”, s Ëimer je poslediËno socialno<br />
zavarovano (Ëlena 86 in 88); pravica staroselskega prebivalstva do zemlje in vodovja, ki ju je uporabljalo<br />
skozi svojo zgodovino, v kolektivni in neodtujljivi obliki; priznanje lastnih druæbenih, politiËnih in ekonomskih<br />
organizacijskih oblik (Ëlen 119); pravica do dela (Ëleni 87 do 97); brezplaËno javno πolstvo (Ëlen<br />
106); prepoved patentiranja materialnih virov, ustnih izroËil, vednosti in simboliËnih praks zgodovinskega<br />
staroselskega znanja (Ëlen 124); prepoved patentiranja genomov æivih bitij (Ëlen 127); prepoved Ëasovno<br />
neomejenih koncesij za izrabljanje surovin (Ëlen 156); prepoved privilegiranja tujih investitorjev (Ëlen<br />
301); kljuËno podroËje PDVSA ostane dræavna lastnina (Ëlen 303); voda je javno dobro (Ëlen 304); latifundije<br />
nasprotujejo gospodarskim interesom (Ëlen 307).<br />
Dario Azzellini: Bolivarijanski proces: KonstituirajoËa oblast, participacija in avtonomija<br />
97