ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
materialnega okolja, ki bi bilo neodvisno od tradicionalnih oblik druæbenih odnosov<br />
in ki bi omogoËalo ponovno uveljavitev kulturne in v nekaterih primerih<br />
celo jezikovne in etniËne enotnosti, ne da bi pri tem zanemarili spoπtovanje<br />
razliËnosti. »e je v gibanju kmetje brez zemlje æe iz imena razvidna<br />
osredotoËenost na zahteve po zemlji, igra ta eno izmed kljuËnih vlog tudi pri<br />
zapatizmu, saj je ena glavnih toËk konflikta v Chiapasu obleganje in privatizacija<br />
skupnostnih zemljiπË staroselcev, ki se odvija æe od spremembe 27. Ëlena<br />
<strong>nacionalne</strong> ustave leta 1992. »eprav v manjπi meri, tudi gibanje piqueterosov<br />
dobrπen del svojih aktivnosti temelji na ustvarjanju samoupravnega prostora<br />
kolektivne produkcije. Zahteva brezposelnih delavcev po ponovni oæivitvi<br />
nekdanjih industrijskih srediπË, ki so nekoË dajala ritem æivljenju celotnih vasi,<br />
πe posebej v nekaterih regijah na obrobju dræave, v koordinaciji s sosedskimi<br />
skupπËinami, ki demokratiËno sprejemajo zaposlovalne naËrte, priËa o podobni<br />
dinamiki. Zavzetje zemljiπË, tovarn in opuπËenih objektov, ki jim vrnejo<br />
uporabnost, za uresniËevanje “raztræenega” dela, tvori del tega procesa. 20 Poudariti<br />
moramo, da vsa tri gibanja, Ëetudi ne uporabljajo tradicionalnih kanalov za<br />
udejanjanje svojih zahtev, po teh kanalih vseeno mnogokrat poseæejo. Zato<br />
20 Tudi v tem se poloæaj piqueterosov razlikuje od zapatistov in kmetov brez zemlje: medtem ko gibanje brez<br />
zemlje zdruæuje okoli 4000 taborov in veË kot milijon hektarjev pod nadzorom skupnosti, zapatisti pa nadzirajo<br />
veË kot polovico Chiapasa, brezposelni delavci iz predmestij πe niso uspeli pridobiti avtonomnega<br />
prostora s πirπo funkcijo, kjer bi kolektivno prakticirali nove oblike kreacije lastnega æivljenja. Pri tem ne<br />
πtejemo projektov, ki ponujajo iluzijo srednjeroËne ali dolgoroËne moænosti samovzdræevanja onkraj kapitalistiËnih<br />
druæbenih odnosov. Verjamemo, da je bolj kot “otoke” potrebno ustvarjati “arhipelage”, s perspektivo<br />
<strong>nacionalne</strong>ga, regionalnega in celo planetarnega πirjenja.<br />
toËki gre za reπevanje problematike<br />
ekonomskih potreb in preæivetja vseh<br />
druæin brez zemlje. Kmetu brez zemlje ta<br />
pomeni priloænost za delo, ne za<br />
bogatenje ali okoriπËanje, nima je<br />
namena prodati, ne vrednoti je kot<br />
premoæenje. Najvaænejπi motiv gibanja<br />
je torej doseËi reπitev eksistenËnih<br />
problemov tisoËev podeæelskih druæin.<br />
Drugi cilj, agrarna reforma,<br />
predpostavlja πirok sveæenj ukrepov, ki<br />
bi jih morala izvesti vlada, Ëe bi hotela<br />
spremeniti lastniπko strukturo dræave in<br />
zagotoviti zemljo vsem poljedelcem, ki<br />
jo æelijo obdelovati. Te bi bilo potrebno<br />
pospremiti z nekaterimi dopolnilnimi<br />
mehanizmi kmetijske politike, kot so<br />
posojila, prilagoditev cen, tehniËna<br />
pomoË in zavarovanja, ki so nujni za<br />
omogoËanje uspeπnosti in rentabilnosti<br />
malih kmetov. Tretji cilj je boj za<br />
praviËnejπo druæbo, brez izkoriπËevalcev<br />
in izkoriπËanih. Ta cilj ima nedvoumen<br />
politiËni karakter, saj je povezan z<br />
organizacijo druæbe in znotraj tega<br />
politiËne oblasti. Boj za agrarno reformo<br />
je hkrati boj za revolucionarne<br />
spremembe v dræavi kot celoti.<br />
(Stedile, 1998)<br />
V tem smislu moramo poudariti, da<br />
se gibanje brez zemlje opredeljuje kot<br />
mnoæiËno gibanje, ki ima za svojo<br />
Hernán Ouviña: Latinska Amerika: Upor z obrobja<br />
49