ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ga gibanja kmetov brez zemlje in prek Pastoralne skupnosti zemlje razglaπale<br />
“misionarski duh” tovariπtva in solidarnosti na deæeli. V San Cristóbalu de las<br />
Casas je aktivnost πkofa Samuela Ruiza in njegove πkofije ogromno pripomogla<br />
h konsolidaciji zapatizma.<br />
Te tradicije upora se prepletajo z dvema znaËilnostima, ki nakazujeta radikalno<br />
inovacijo: Zahteva po avtonomiji v odnosu do dræave in odsotnost samooklicanja<br />
za avantgardo. 15 Prav tako je vsem trem upornim realnostim, zaËuda, lastno<br />
nenehno zaklinjanje besede dostojanstvo. 16 Za vse je osrednjega pomena<br />
“negativiteta” ali zavraËanje dræavnih ter korporativnih politik izkljuËevanja. 17<br />
Krik Dost je!, s katerim se je 1. januarja 1994 <strong>EZLN</strong> predstavila svetu, ter blokada<br />
cest in poti, s katero so skupine piqueterosov zaustavljale pretok kapitala, 18<br />
15 Joao Pedro Stedile (1998), voditelj gibanja brez zemlje, je jasno izrazil svoje zavraËanje koncepta avantgarde.<br />
Enako mislijo zapatisti, ko pravijo, da teæijo k “antiavandgardistiËnim” revolucionarnim spremembam.<br />
Tudi velik del gibanj piqueterosov (Ëetudi med njimi obstajajo razlike) izraæa kritiËnost do tradicionalne<br />
marksistiËne koncepcije avantgarde. To πe zlasti velja za gibanje brezposelnih delavcev in Zvezo<br />
brezposelnih delavcev Genere Mosconi.<br />
16 Geslo vseh piqueterosov je “delo, dostojanstvo in druæbene spremembe. Zapatisti svoje gibanje definirajo<br />
kot vstajo dostojanstva. Gibanje brez zemlje pa kot eno osrednjih toËk svojega programa agrarne reforme<br />
iz leta 1995 opredeljuje “konstitucijo dostojanstva z demokratizacijo lastniπtva zemlje in proizvodnih<br />
sredstev”.<br />
17 Alain Touraine (1984) opredeljuje “opozicijo” (proti komu se borijo) kot enega treh temeljnih principov obstoja<br />
druæbenih gibanj. Druga dva sta identitetni princip (koga zastopajo) in princip totalitete (v imenu katerih<br />
vrednot se upirajo). Raul Zibechi (2002) je to koncepcijo poimenoval celo “sposobnost veta” NDG,<br />
katere cilj je demontaæa mehanizmov reprodukcije sistema.<br />
18 Na tem mestu lahko pritrdimo hipotezi Friedricha Jamesona (1998), da gre pri fazi realne subsumpcije kapitala<br />
za “prehod od produkcije k cirkulaciji”. V tem kontekstu je praksi blokade dodeljeno Ëedalje bolj srediπËno<br />
mesto v antagonistiËni dinamiki razrednega boja.<br />
BRAZILIJA: “ZEMLJA IN<br />
SVOBODA!”<br />
Kot pripovedujeta pater Sérgio<br />
Gorgen in Joao Pedro Stedile, bi teæko<br />
doloËili nek konkreten datum zaËetka<br />
gibanja brez zemlje. Njihov neposredni<br />
izvor bi lahko iskali v razliËnih dogodkih,<br />
ki so se zvrstili v letu 1978. Tedaj so se<br />
namreË subjekti πtevilnih bojev poljedelcev<br />
brez zemlje priËeli zdruæevati in<br />
organizirati, da bi si skupaj izborili kos<br />
zemlje, kar je pripeljalo do mnogih<br />
zasedb posestev v razliËnih regijah.<br />
A tu je πlo πe vedno za posamezne,<br />
nepovezane akcije, vse do leta 1981,<br />
ko je priπlo do prvih sreËanj vodij teh<br />
lokalnih uporov, ki jih je spodbudila<br />
pastoralna komisija za zemljo. Rezultat<br />
tega povezovanja posameznih bojev je<br />
bilo prvo nacionalno sreËanje kmetov<br />
brez zemlje, januarja 1984 v Cascavelu<br />
v zvezni dræavi Paraná.<br />
Med dejavniki, ki so sproæili<br />
nastanek gibanja brez zemlje, velja na<br />
prvem mestu omeniti ekonomske. V<br />
sedemdesetih letih je namreË priπlo do<br />
velike koncentracije lastniπtva zemlje ter<br />
do pospeπene mehanizacije in<br />
industrializacije v kmetijstvu. Delavce so<br />
tako na mnogih podroËjih nadomestili<br />
stroji in nemalokrat so jih izgnali z<br />
zemlje. Te in druge spremembe so πe<br />
Hernán Ouviña: Latinska Amerika: Upor z obrobja<br />
47