ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
ZapatistiËna vojska nacionalne osvoboditve (EZLN ... - AirBeletrina
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Povzetki ‡ Abstracts<br />
342<br />
πtevilne projekte. ©tevilni aktivisti druæbenih gibanj<br />
so vstopili v inπtitucije, kar je nekatera gibanja<br />
oslabilo. Dræava in oblast druæbi ne vsiljujeta<br />
organizacijske modele, tako da so v Venezueli<br />
prisotne najrazliËnejπe organizacijske oblike in<br />
teme, ki prispevajo k procesu preobrazbe.<br />
Gaπper Kralj<br />
PolitiËno æivljenje izginulih: naracije upora<br />
v Gvatemali<br />
KljuËni pojmi: izginuli, naracije upora, nova druæbena<br />
gibanja, HIJOS, Gvatemala, Latinska Amerika<br />
V prispevku je najprej predstavljen kontekst<br />
Gvatemale, v katerega je nadalje umeπËena<br />
etnografska refleksija iz opuπËenega plantaænega<br />
posestva na vzhodu deæele. Primer je dan v<br />
presojo, kako misliti oblast v skrajnih inaËicah<br />
neoliberalne ofenzive kapitala. V drugem delu se<br />
besedilo osredotoËi na moæne izhode, predvsem<br />
estetsko-politiËne prakse svojcev izginulih<br />
(desaparecidos) med dolgoletnim vojaπkim<br />
konfliktom. ©tudij primera je HIJOS, kot prostor<br />
sreËanja, kjer so otroci in hËere izginulih svoje<br />
osebne zgodovine poenotili v priËevanje o celi<br />
generaciji druæbenih upornikov. Na ta naËin so<br />
se postopno preoblikovali v kolektiv, sposoben<br />
politiËnega æivljenja, javnega branja realnosti in<br />
snovanja sveta po svoji podobi.<br />
Victoria Sanford<br />
Kolumbijske mirovne skupnosti in<br />
rekonstrukcija dræavljanstva na vojnem<br />
obmoËju<br />
KljuËni pojmi: Kolumbija, razseljenost, dræavljanstvo,<br />
mir, druæbena gibanja, kmetje<br />
Leta 1999, po mnogih letih marginalnega æivljenja<br />
na urbanih periferijah, kamor jih je iz njihovih vasi<br />
pregnalo paravojaπko nasilje, je pribliæno 12.000<br />
kolumbijskih kmetov privolilo vrniti se nazaj na<br />
svojo zemljo ‡ ta je sicer bila sredi vojne cone ‡<br />
in sicer v obliki mirovnih skupnosti. Te so se trudile<br />
obnoviti æivljenje skupnosti kot spoja nevtralnih ter<br />
neoboroæenih civilistov. ©e veË ‡ trudile so se<br />
zgraditi medsebojno povezane utopiËne skupnosti,<br />
temeljeËe na dræavljanski participaciji,<br />
medsebojnem spoπtovanju in kolektivnem<br />
preæivetju. Kako in zakaj so te skupnosti πtevilnih<br />
razseljenih oseb, ki so æivele v bednih razmerah,<br />
iskale ne samo rekonstrukcijo, temveË tudi boljπe<br />
in bolj mirno obliko æivljenja sredi vojne? Medtem<br />
ko æivljenje sredi vojni ni posebnost, pa moramo<br />
priznati, da so poskusi, da se zgradijo utopiËne<br />
skupnosti, zelo kreativen odgovor navidez<br />
nemoËnih kmetov na nasilje, ki nenehno vdira med<br />
njih. V Ëasu brezvladja so oni tisti, ki ponovno<br />
vzpostavljajo svoje pravice kot dræavljani. PriËujoËi<br />
Ëlanek obravnava prav to rekonstitucijo<br />
dræavljanstva in kako ta predstavlja novo obliko<br />
politiËne moËi, ki je utemeljena na skupnostni<br />
integriteti in moralnem pogumu. Ta oblast ni<br />
nasilna, temveË je oblika oblasti, ki izhaja iz<br />
moralne imaginacije, oblast, ki ustvarja nove<br />
realnosti tako, da premika meje mogoËega sredi<br />
vojne cone.<br />
Marta GregorËiË<br />
Caracol ‡ pu’y ‡ πkoljka<br />
Nekaj znaËilnosti organiziranja, razvoja, boja<br />
in izobraæevanja v zapatistiËnih skupnostih<br />
KljuËni pojmi: zgodovina Mehike, boji staroselcev,<br />
neoliberalizem, magiËni realizem, zapatisti,<br />
avtonomna obmoËja, πkoljke, alternativne metode<br />
izobraæevanja in boja<br />
Prispevek ponuja kratek pregled mehiπke<br />
zgodovine ter gospodarskih in politiËnih okoliπËin,<br />
ki so najprej v zaËetku in pred kratkim ob koncu<br />
dvajsetega stoletja vodile v razliËne oblike<br />
samoorganiziranja staroselcev. Z dvajsetletnim<br />
samoorganiziranjem, vstajo 1. januarja 1994,<br />
in dvanajstletnim bojem postajajo zapatistiËne<br />
skupnosti v vzhodnem delu Chiapasa teoretske<br />
in praktiËne invencije bojev proti neoliberalizmu<br />
in onkraj njega. »eprav zapatisti zase trdijo, da so<br />
“najmanjπi in najpoËasnejπi”, da se πe vedno “uËijo<br />
boja” in da “hodijo vpraπujoËe”, pa so ‡ najbræ<br />
prav zato ‡ za vse tiste, ki spremljamo razvoj<br />
njihovih skupnosti, magiËne realnosti, saj v svojih<br />
avtonomnih obmoËjih kolektivno in vzajemno æe<br />
uresniËujejo tisto, kar so postavili za vse