LiDraNo 2009. - Agencija za odgoj i obrazovanje
LiDraNo 2009. - Agencija za odgoj i obrazovanje
LiDraNo 2009. - Agencija za odgoj i obrazovanje
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
veÊina znanstvenika uopÊe ne razmišlja o tome. Jedan je razlog što je<br />
to ipak puno manje izraženo nego drugdje. Drugi je, važniji razlog, da<br />
veÊinu znanstvenika vodi entuzija<strong>za</strong>m i želja <strong>za</strong> znanjem, i uopÊe ne<br />
“briju” na slavu.<br />
Koliko je <strong>za</strong> put uspješne osobe (uspješnog znanstvenika, glazbenika,<br />
sportaša…) bitno željeti uspjeti i imati volju, a koliko su to materijalne<br />
stvari, poput novca ili dobrih poznanstava?<br />
Za znanstvenika je nužna istinska unutarnja želja i veliki entuzija<strong>za</strong>m.<br />
Naravno, to samo po sebi nije dovoljno, jer suvremena istraživanja<br />
najËešÊe traže vrhunsku opremu i velike grupe ljudi, što <strong>za</strong>htjeva priliËna<br />
financijska sredstva. Ružni aspekti društva, poput ve<strong>za</strong> i poznanstava, i<br />
ovdje su prisutni, ali ponovno u puno manjoj mjeri nego inaËe.<br />
Kako ste Vi znanstveno rasli?<br />
Tek sam negdje na treÊoj godini fakulteta shvatio da se želim baviti<br />
fundamentalnom znanosti i nakon toga je moje oduševljenje tim poslom<br />
samo raslo. Nakon toga je išlo nekako po crti ∑ diploma, magisterij,<br />
doktorat, docentsko mjesto na PMF-u u Zagrebu, više boravaka u<br />
inozemstvu, dvije godine u Berlinu na Albert Einstein Institutu, tamo<br />
sam upoznao svoju suprugu, prekrasnu RijeËanku, astrofiziËarku radi<br />
koje sam se iz Zagreba preselio u Rijeku i sad smo <strong>za</strong>jedno na Odjelu <strong>za</strong><br />
fiziku.<br />
Pomislite li, barem ponekad, da sve to uËenje nema smisla (je li 70 godina<br />
prosjeËnog života <strong>za</strong>ista dovoljno <strong>za</strong> pronicanje u tajne svemira)?<br />
Ne, nikad. Dio je razloga u tome što osobno ne vjerujem u ideju da Êemo<br />
mi (kao ljudska vrsta) ikada u potpunosti shvatiti ustrojstvo prirode i<br />
svemira, niti da uopÊe postoji ta neka konaËna “teorija svega i svaËega”.<br />
Bilo kako bilo, meni je i više nego dovoljan i<strong>za</strong>zov i izvor <strong>za</strong>dovoljstva<br />
stalno poveÊavati svoje razumijevanje svijeta oko nas, bez obzira radio to<br />
7, 70 ili 70 milijuna godina, a sve to u okruženju uglavnom divnih ljudi.<br />
Zbog toga se Ëesto osjeÊam povlaštenim.<br />
Kako povezujete znanstvena otkriÊa i spoznanja iz svijeta znanosti sa<br />
svojim, nazovimo to tako, “normalnim” životom Ëovjeka kao društvenog,<br />
210<br />
religioznog, osjeÊajnog biÊa? Živite li ponekad u proturjeËnosti (<strong>odgoj</strong>a ∑<br />
znanstvene spoznaje ∑ moralnih vrijednosti)?<br />
U samoj fizici kao znanosti i bavljenju njome nema ništa što bi se bitno<br />
suprotstavljalo osnovnim etiËkim ili drugim ljudskim normama, i osobno<br />
nikad nisam došao u takvu vrstu sukoba. Etika u znanosti postaje sve<br />
važnija jer znanost primjenom novih znanstvenih otkriÊa može dovesti<br />
i do nepopravljivih posljedica <strong>za</strong> prirodu i život opÊenito. Znanstvenici<br />
bi sve više trebali vježbati strpljivost i oprez. DapaËe, znanost mi je<br />
neizravno omoguÊila dodatni razvoj kao osobe brojnim putovanjima i<br />
boravcima u inozemstvu (Ëetiri kontinenta, na desetine zemalja) gdje<br />
sam se upoznavao s razliËitim kulturama i svjetonazorima. Jedna stvar<br />
koju Ëovjek odmah nauËi je da mnoge stvari koje se ovdje smatraju<br />
apsolutnima i neupitnima mogu biti potpuno drugaËije, ali da to ne mora<br />
biti ni bolje ni lošije nego “jednako dobro”. Tako sam se riješio jedne<br />
<strong>za</strong>blude priliËno raširene u Hrvatskoj da je “vani”, “na Zapadu”, opÊenito<br />
bolje živjeti, da je “trava zelenija”. Nije ni više ni manje zelena, nego je<br />
jednostavno drukËija, i može vam se više, ali i manje svidjeti, sve ovisi o<br />
vašoj osobnosti, željama i motivima.<br />
Puno je prašine digla tema oko izgradnje Large Hadron Collidera (LHC,<br />
Veliki hadronski sudarac) u Švicarskoj, a kasnije i obustava njegova rada.<br />
Vi ste imali priliku boraviti ondje i sve to vidjeti. Kakvi su Vaši dojmovi i<br />
kakva je buduÊnost LHC-a?<br />
Ja sam prvi put na CERN-u bio (kao gostujuÊi znanstvenik) 1999. kad<br />
su se tek radile pripreme <strong>za</strong> LHC. Ono što me najviše oduševilo jest<br />
skromnost s kojom je sve izgraappleeno. Ne samo da na površini nije bilo<br />
nikakvih spektakularnih objekata, veÊ je centar izgledao poput neke<br />
ruske vojne baze s neuglednim sivim zgradama. No, Ëim uappleete u<br />
objekte, uoËite da je ogroman novac (milijarde eura) korisno utrošen<br />
<strong>za</strong> znanstvenu opremu i neophodne stvari, a ne <strong>za</strong> nepotreban luksuz,<br />
egzibiciju ili samoreklamstvo (sve vrlo rašireno u Hrvatskoj). Tek su<br />
na kraju, potaknuti velikim medijskim interesom, sagradili nekoliko<br />
estetskih objekata. Što se sadašnjeg stanja tiËe, eksperiment ima neke<br />
tehniËke probleme, ali to i nije tako neoËekivano s obzirom na izuzetnu<br />
211