RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
CRNOGORSKI BOŠNJACI I RENOMINACIJA NACIJE<br />
Gore u odnosu na 1991. godinu opalo je <strong>za</strong> 0,89%, odnosno sa 14,57% (1991)<br />
na 13,68% (2003). ako se uzme rast ukupnog stanovništva na nivou Crne<br />
Gore od 9,4%, jasno se <strong>za</strong>ključuje da demografski pad Bošnjaka/Muslimana<br />
iznosi više od 10% u odnosu na 1991. godinu”. 15 jer, porast u apsolutnom broju<br />
od 2.382, sa 89.614 (1991) na 91.986 (2003) ili <strong>za</strong> 2,65% jeste ispod prosjeka<br />
prirasta Crne Gore koji je u ovom periodu iznosio 9,4%. upoređujući izjašnjavanje<br />
o nacionalnosti po općinama sa onim o vjeroispovijesti proizilazilo<br />
je da se određen broj Muslimana, Hrvata i albanaca pisao kao Crnogorac.<br />
Na taj način u Bijelom Polju se 893 pripadnika islama pisala kao pripadnici<br />
druge nacionalnosti, u Beranima je ta razlika 1.152, u Rožajama 290 itd. 16 .<br />
Bošnjačkim jezikom se izjasnilo da govori 29. 380 ili 4,37%, taj jezik uveden<br />
je u rubriku, a ima i kategorija “ostali jezici” iz koje je nepoznato koliko se<br />
građana izjasnilo da govori bosanskim.<br />
Prvorazredni politički <strong>za</strong>datak Bošnjaka u Crnoj Gori je sprečavanje daljnje<br />
podjele unutar jedne iste bošnjačke etničke <strong>za</strong>jednice koja se nacionalno<br />
samoidentificirala različitim imenima, bošnjačkim i muslimanskim. Koliko je<br />
ova <strong>za</strong>daća bošnjačka, toliko je i crnogorska. Fabriciranje dvaju različitih naroda<br />
od jednog, što je najgori mogući scenarij aktualne nominacijske podjele,<br />
moguće je izbjeći konsenzualnim stavom da se radi o jednom narodu koji se<br />
različito samoimenuje. Postoje dobre naznake da se ide ka ovakvom rješenju,<br />
mada je statističko razdvajanje jednog naroda na faktički dva, na Muslimane<br />
i Bošnjake, pri popisu stanovništva <strong>za</strong> ovaj proces loša stvar. Pred popis stanovništva<br />
se očekivalo na bošnjačkoj strani da u jednoj rubrici budu Bošnjak i<br />
Musliman, <strong>za</strong>to što je apsolutna istina i činjenica da je to jedan narod, 17 mada<br />
se to nije, nažalost, ostvarilo. Netačna bi bila tvrdnja da je crnogorska vlast<br />
utjecala na unutarnju bošnjačku podjelu i pored njenog otvorenog simpatiziranja<br />
muslimanstva i snaga koje se <strong>za</strong> njega <strong>za</strong>lažu. Vlast nije mogla presudno<br />
utjecati na ovakvo stanje. Razloge unutarnarodnog oštrog podvajanja treba<br />
15 šerbo Rastoder, Bošnjaci/Muslimani i popis stanovništva u Crnoj Gori 2003., “almanah”.<br />
br. 25-26, Podgorica, 2004. str. 213.<br />
16 Hamdija šarkinović, Nacionalna, konfesionalna i jezička struktura stanovništva u Crnoj Gori<br />
po popisu iz 2003. godine, “almanah”. br. 25-26. Podgorica, 2004., str. 205.<br />
17 Vidjeti asim Dizdarević, Neprirodna podjela na Muslimane i Bošnjake “Pobjeda”. Podgorica,<br />
4. april 2003.<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA 89