RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
tim napisima je raspravljano 25. aprila 1967. na plenumu CKSKBiH, a priređen<br />
je i poseban razgovor sa grupom javnih, kulturnih i političkih radnika, te<br />
Vanredna sjednica univerzitetskog komiteta 7. maja 1967, na kojemu su osuđeni<br />
napisi dr. Muhameda Filipovića i dr. Fuada Muhića. Filipovićev tekst<br />
o bosanskom duhu je ocijenjen kao “muslimanski nacionali<strong>za</strong>m”, a Muhićev<br />
tekst (“tamo gdje počinje dogmati<strong>za</strong>m”, objavljen u “Odjeku”) ocijenjen je<br />
kao “antimarksistički i antisocijalistički”. Grupu koja je analizirala Filipovićev<br />
tekst vodio je dr. Slavko leovac. No, na sastanku 12. maja 1967, uprkos<br />
stava članova Komisije, i samokritičkog nastupa Muhameda Filipovića, partijska<br />
organi<strong>za</strong>cija je većinom glasova Filipovića oslobodila odgovornosti “i<br />
kritički se osvrnula na one koji kritikuju Filipovićeve stavove. Organi<strong>za</strong>cija<br />
je <strong>za</strong>mjerila što se brzo politički reagovalo, umjesto da se povela stručna polemika<br />
sa Filipovićem”. 9 zbog toga je univerzitetski komitet 18. maja 1967.<br />
raspustio partijsku organi<strong>za</strong>ciju na grupi filozofija, a CKSKBiH je 2. juna<br />
1967. tu odluku i potvrdio.<br />
Valja imati u vidu činjenicu da je u isto vrijeme josip Broz hrabrio one<br />
koji su smatrali da bosanskohercegovačkim muslimanima treba dopustiti da<br />
se u <strong>nacionalnom</strong> smislu osjećaju kako se osjećaju, a ne da ih se nagovara da<br />
se opredjeljuju u jednom ili drugom smislu.<br />
<strong>za</strong> razumijevanje konteksta u kojemu je vladajuća komunistička elita priznala<br />
nacionalni identitet Bošnjaka 1968. treba, dakle, imati u vidu slijedeće:<br />
prvo je opći komunistički stav prema <strong>nacionalnom</strong> pitanju, a drugo – u to<br />
doba se otvara nacionalno pitanje u jugoslaviji i Bosni i Hercegovini.<br />
Pogledajmo kako stoje stvari sa prvom činjenicom. Nije potrebno ulaziti<br />
duboko u prošlost i analizirati načelno stavove komunističkih partija o <strong>nacionalnom</strong><br />
pitanju (i internacionalizmu), jer bi nas to moglo odvesti na krivi put<br />
s obzirom na moguće gubljenje iz vida realnih i konkretnih historijskih okolnosti<br />
druge polovice 20. stoljeća, što nas <strong>za</strong>nima. Stoga ću se samo <strong>za</strong>držati<br />
na ideji koju je iznio Rogers Brubaker u svojoj knjizi Nationalism Reframed. 10<br />
Brubaker, naime, pokazuje kako se odvijala institucionali<strong>za</strong>cija “bivanja nacijom”<br />
napominjući kako se taj proces odvijao u jugoslaviji i SSSR. Po njego-<br />
9 aj, CKSKBiH, k. 5<br />
BOŠNJACI 1968: POLITIČKI KONTEKST PRIzNANJA NACIONALNOG IDENTITETA<br />
10 Rogers Brubaker: Nationalism Reframed: Nationhood and the national question in the New<br />
Europe. Cambridge university Press, Cambrige 1996.<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA 67