RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
BOŠNJACI 1968: POLITIČKI KONTEKST PRIzNANJA NACIONALNOG IDENTITETA<br />
Popis stanovništva 1953. imao je rubriku “opredijeljen” (tu su se muslimani<br />
mogli izjasniti kao Srbi, Hrvati, albanci i slično), a muslimani “neopredijeljeni”<br />
mogli su da se izjasne kao “jugoslaveni-neopredijeljeni” (ako su<br />
jugoslovenskog etničkog porijekla) i “Nacionalno – neopredijeljeni”, ako nisu<br />
jugoslavenskog etničkog porijekla. Rezultat je bio da je u BiH bilo 891.800<br />
“jugoslavena – neoporedijeljenih”.<br />
Naredni popis, proveden 1961, uveo je među narodnosne oznake rubriku<br />
“Musliman (etnička pripadnost)”, pod kojom su se podrazumijevala samo<br />
lica jugoslavenskog porijekla koja su sebe smatrala Muslimanima u smislu<br />
etničke, a ne vjerske pripadnosti. Prema tome, svi albanci, turci, kao i Srbi,<br />
Hrvati i drugi, koji sebe nisu smatrali u smislu muslimanske etničke pripadnosti,<br />
upisivali su svoju etničku pripadnost kao albanac, Srbin itd. tada je<br />
u BiH evidentirano 842.954 lica koji su se izjasnili kao “Muslimani (etnička<br />
pripadnost)”. uz to, tada je u BiH evidentirano i 275.883 “jugoslavena – nacionalno<br />
neopredijeljena”. S obzirom da se na ranijem popisu iz 1953. najviše<br />
muslimana izjasnilo kao “jugoslaveni – neopredijeljeni” može se <strong>za</strong>ključiti<br />
kako je i 1961. među “jugoslavenima – nacionalno neopredijeljenim” najviše<br />
bilo muslimana. Vjeruje se kako su na popisu 1961. oni muslimani koji su se<br />
ranije izjašnjavali kao Srbi ili Hrvati, prihvatili socijalističko jugoslovenstvo,<br />
a oni koji su se ranije izjašnjavali kao “neopredijeljeni” sada su se izjasnili kao<br />
“Muslimani – etnička grupa”.<br />
Očito je početkom 1960-ih preovladalo uvjerenje kako su Muslimani poseban<br />
narod, o čemu se već diskutira na šestom plenumu CKSKBiH 1963. i<br />
Četvrtom kongresu SKBiH 1965, da bi se proces <strong>za</strong>okružio na Sedamnaestoj<br />
i Dvadesetoj sjednici 1968. godine. tada su oni priznati kao nacija, ali tek<br />
popis stanovništva 1971. otvara im mogućnost da se izjašnjavaju kao “Muslimani<br />
u <strong>nacionalnom</strong> smislu”.<br />
Valjalo bi malo studioznije pretresti uvjete i širi historijski kontekst u kojemu<br />
je došlo do priznanja nacionalnog identiteta Bošnjaka početkom 1968, te<br />
prostudirati otkuda komunistima ta ideja da sredinom 1960-ih godina snažno<br />
rade na jačanju pojedinih nacionalnih ideniteta?<br />
u traganju <strong>za</strong> odgovorima na ova pitanja treba imati u vidu nekoliko činjenica.<br />
Prije svega, šezdesete godine 20. stoljeća su doba kada stasava generacija<br />
političara rođena nakon Drugog svjetskog rata i kada se dešavaju velike po-<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA 61