RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Isticalo se i da je autoindustrija, kao propulzivna industrijska grana, smještena<br />
u Srbiju (Kragujevac), da se vrlo malo ili nimalo ulagalo u razvoj jadranskih<br />
luka, da je <strong>za</strong> jNa radilo vrlo malo hrvatskih poduzeća.<br />
Ekonomist Marko Veselica (1936) tvrdio je da je u razdoblju od 1960. do<br />
1970. Hrvatska u novim investicijama sudjelovala s 11%, a u stvaranju jugoslavenskog<br />
bruto nacionalnog proizvoda s oko 27%. Istodobno je Srbija, prema<br />
Veselici, sudjelovala u stvaranju BNP-a sa 33%, a u novim investicijama<br />
s više od 60%. jedan od najžešćih pobornika teze o iskorištavanju Hrvatske<br />
bio je šime Đodan (1927-2007) koji je dokazivao da centrali<strong>za</strong>m i navodna<br />
solidarnost idu na korist Srbije. Osim njih dvojice, o tim su temama pisali<br />
i ekonomisti Vladimir Veselica (1938) i Hrvoje šošić (1928). <strong>za</strong> racionalne<br />
promatrače svoje su argumentirane analize doveli u sumnju tvrdnjama da bi<br />
samostalna Hrvatska <strong>za</strong> 10 do 15 godina mogla dostići razinu švicarske i<br />
švedske. 38<br />
Nema sumnje da je želju <strong>za</strong> uspostavom “čistih računa” bilo vrlo teško<br />
realizirati. O tome je još 1964. godine u jednom užem krugu govorio Vladimir<br />
Bakarić – tvrdeći da se sada u jugoslaviji sukobi vode oko toga “tko koga<br />
pljačka, tko kome daje rezultate svoga rada”, pa <strong>za</strong>ključuje da je “vrlo teško<br />
reći tko je u pravu” – “Srbi, koji kažu Hrvatima i Slovencima: ‘Vi imate visoku<br />
akumulaciju jer jedete našu jeftinu hranu pa ste mogli više akumulirati, zbog<br />
čega smo mi oštećeni, i tu odštetu treba na neki način platiti većim udjelom u<br />
investicijama!’ – ili Hrvati i Slovenci, koji Srbima uzvraćaju: ‘Mi radimo, a rezultati<br />
našeg rada idu k vama u vidu investicija, koje vi neracionalno ulažete!’”<br />
Bakarić je <strong>za</strong>ključio kako “istine ima i u jednom i u drugom te kad bih išao na<br />
to tko je koga prevario, doista je to teško reći”. 39<br />
Sociolog i političar Stipe šuvar je poslije propasti Hrvatskog proljeća dokazivao<br />
kako teze o iskorištavanju Hrvatske nisu bile točne. Odbacio je ocjene,<br />
tako prisutne u prethodnim godinama, da je savezna država favorizirala<br />
Srbiju i nerazvijene republike. tvrdio je da ekonomske analize pokazuju kako<br />
su se sve republike približno podjednako razvijale ako se govori o cjeloku-<br />
38 Dabčević-Kučar, ‘71 hrvatski snovi i stvarnost, 272, 273; š. Đodan, Yugo-tragedija, <strong>za</strong>greb,<br />
1990, 88; š. Đodan, Hrvatsko pitanje, <strong>za</strong>greb, 1991, 225; Radelić, Hrvatska u Jugoslaviji<br />
1945.-1991., 412-423, 443-444; Bilandžić, Hrvatska moderna povijest, 555, 617.<br />
39 D. Hudelist, Tuđman: biografija, <strong>za</strong>greb 2004, 314.<br />
54<br />
Ivo Goldstein<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA