RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
268<br />
Husnija Kamberović, priređivač<br />
napadaju tekstovi o odličnim primjerima muslimanskog stvaralaštva u Bosni i<br />
Hercegovini. “Bilo bi, međutim, sasvim pogrešno, politički i kulturno štetno,<br />
ako bi se ova prisutna linija razvoja i potvrđivanja vlastitih kulturnih vrijednosti<br />
Bosne i Hercegovine shvatila samo<strong>za</strong>dovoljno, izdvojeno od rasta kultura u<br />
drugim republikama i njihovog jedinstva u okvirima cijele jugoslavije. <strong>za</strong>tvaranje<br />
i narcisoidnost te vrste značili bi negaciju upravo suštine tog stvaranja,<br />
kao njihovo suprotstavljanje nacionalnim kulturama, drugim sredinama. Ponovila<br />
bi se tada ista pogreška koju smo spomenuli iz vlastite prakse.”<br />
zbog toga Bogićević insistira na razvoju kulturne suradnje među republikama.<br />
“Nedovoljna, nesistematična saradnja i slabo poznanstvo ne rijetko su<br />
mogućnost <strong>za</strong> nesporazume, pa i političke probleme. Vjerovatno pojedinci u<br />
nekim sredinama ne shvataju dovoljno – ne znajući sadašnji društveni profil<br />
Bosne i Hercegovine – <strong>za</strong>što smo osjetljivi povodom nekih prika<strong>za</strong> i intepretacija<br />
našeg života, kao što i mi sami možemo biti preosjetljivi ne razumijevajući<br />
ih u dobroj namjeri u pojedinim slučajevima. ali, stvarno poznanstvo, stalna<br />
saradnja nužno otklanja sva podozrenja, sve nesporazume, a pokazuje jasno na<br />
svjetlu dana one koji <strong>za</strong>ista jesu nacionalisti, koji <strong>za</strong>ista jesu unitaristi itd. Svakako<br />
da bi, u tom smislu, bilo neophodno uložiti i više napora i materijalnih<br />
sredstava <strong>za</strong> ostvarivanje potpunijih ovakvih komunikacija, jer su one sad – uz<br />
svu nepodijeljenu volju i želju u sferi kulture – ipak prilično oskudne najviše<br />
iz objektivnih razloga. Dovoljno je podsjetiti da su sasvim rijetka gostovanja<br />
pozorišnih kolektiva naše republike u drugim republikama i obrnuto, da nepostojanje<br />
vlastitog emisionog televizijskog centra znatno otežava ove kontakte<br />
itd. u tom pogledu će biti neophodno da se ova saradnja – u skladu sa više<br />
puta isticanim načelnim stavovima – realističnije obezbijedi u samoj praksi,<br />
parcijalno sa jačanjem društveno-ekonomske osnovice dinamičnog i plodotvornog<br />
kulturnog života u Bosni i Hercegovini. u istoj mjeri treba istaknuti<br />
i podržati već ostvarene inicijative i rezultate međurepubličke suradnje, kao<br />
što su – da spomenem samo par primjera – plodna djelatnost, međurepubličke<br />
kulturno-prosvjetne <strong>za</strong>jednice socijalističkih republika Srbije, Crne Gore,<br />
Bosne i Hercegovine, Festival malih i eksperimentalnih scena jugoslavije u<br />
Sarajevu, plodna saradnja izdavačkih preduzeća u pripremanju i objavljivanju<br />
poznatih književnih djela, udžbenika i sl. ali tu je potrebno ipak daleko više<br />
činiti. Da je to moguće, svjedoče inicijative samih radnih organi<strong>za</strong>cija iz oblasti<br />
kulture i obrazovanja koje bi u praksi bile daleko više ispoljene kada bi se<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA