RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
246<br />
Husnija Kamberović, priređivač<br />
ljubinje, ili pak uvjerenje kako se o takvim pitanjima, zbog njihove delikatnosti,<br />
treba raspravljati ne na razini općina nego u višim partijskim forumima,<br />
kako su tvrdili komunisti iz Velike Kladuše. Općinski komiteti iz Čitluka,<br />
Posušja i lištice su tvrdili kako oni ne raspravljaju o međunacionalnim odnosima,<br />
jer su to sredine sa nacionalno kompaktnim stanovništvom, pa takvih<br />
problema nema u tim sredinama. Općinski komitet iz žepča je pisao kako<br />
“dosada na tom području na kome živi izmiješano stanovništvo, nisu imali<br />
ozbiljnijih problema, ni negativnih pojava u međunacionalnim odnosima, pa<br />
čak ni <strong>za</strong> vrijeme drugog svjetskog rata, dok su općinski komiteti iz lištice i<br />
Donjeg Vakufa još dodavali da se o tim pitanjima uopće nije osjećala potreba<br />
<strong>za</strong> raspravom, jer nema nikakvih incidentnih pojava. uz to, komunisti iz Donjeg<br />
Vakufa dodaju “da je ovo pitanje kod njih davno riješeno, i da ga danas<br />
potencira rukovodstvo”, dok su komunisti iz ljubinja također tvrdili “da je to<br />
složeno i delikatno pitanje čijim se prenaglašavanjem nanosi šteta međunacionalnim<br />
odnosima”. <strong>za</strong>nimljiv je bio odgovor komunista iz Prozora koji su pisali<br />
kako oni ne mogu o tome raspravljati, jer je “Savez komunista razvlašćen i<br />
da nema uticaja, jer ne može da naredi i nemoćan je da se bori sa negativnim<br />
pojavama, s obzirom na samoupravu i pravo radnih ljudi da odlučuju o svim<br />
pitanjima”. takve stavove u CK SKBiH su tumačili kao “ozbiljno stagniranje<br />
komunista u marksističkom obrazovanju i razumijevanju problema o odnosima<br />
među narodima na ovom stepenu našeg društvenog razvitka”.<br />
u materijalu se skreće pažnja i na potrebu obračuna sa nacionalizmom i<br />
šovinizmom “svako u svojoj kući”, te ukazuje i na različite interpretacije tog<br />
principa. “Raširena je prilično kritika ovog <strong>za</strong>htjeva (tj. <strong>za</strong> obračun sa nacionalizmom<br />
prvo u okviru vlastite nacije, H. K.) među komunistima. Ona<br />
polazi od toga da nema nacionalizma samo u jednoj, nego i u drugim nacijama,<br />
da komuniste vezuje jedinstven program bez obzira na naciju, da on nije<br />
nikakav element koji bi trebalo da onemogućava međusobnu konstruktivnu<br />
kritiku komunista bez obzira na njihovo nacionalno obilježje, itd. Kritika ove<br />
teze polazi od toga da kod drugih ima pojava nacionalizma i da su ovi manje<br />
kritični prema svom sopstvenom nacionalizmu”. u ovom se materijalu ukazuje<br />
na važnost koja se često daje Bosni i Hercegovini u raščišćavanju međunacionalnih<br />
odnosa u jugoslaviji, što se naziva “avangardizmom u negativnom<br />
smislu”, jer podrazumijeva centralističke predstave o načinu rješavanja međunacionalnih<br />
odnosa i nepoštovanje <strong>za</strong>htjeva “svako u svojoj kući”, a pridrža-<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA