RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
drasude, 34 predstavnici vjerske inteligencije unutar Islamske <strong>za</strong>jednice kroz<br />
konkretno organi<strong>za</strong>ciono i propagandno djelovanje također nastoje i reanimirati<br />
islamski identitet kod muslimana na promoviranim osnovama.<br />
Program obnove vjerskog identiteta (“islami<strong>za</strong>cija” muslimana, a ne<br />
BiH 35 ) koji je promovirala dominantna vjerska grupa unutar SDa je, u kontekstu<br />
popisa stanovništva iz 1991, i eventualne brojčane nadmoći bh. Muslimana,<br />
propagandno iskorišten <strong>za</strong> širenje straha od islamske države i kao argument<br />
da se takva nastoji stvoriti. Iako izjave čelnika SDa alije Izetbegovića<br />
ne ostavljaju prostora <strong>za</strong> dvojbe u pogledu njegove demokratske orijentacije 36 ,<br />
34 tako je 14. januara 1990. u organi<strong>za</strong>ciji Preporoda i Islamske misli u prostorijama Islamskog<br />
teološkog fakulteta organizovan okrugli sto na temu “Islamski fundamentali<strong>za</strong>m-šta je to?”<br />
Skup je okupio tridesetak kulturnih i javnih radnika iz SFRj koji su se u svojim pisanjima<br />
ili javnim nastupima dotakli sintagme “islamski fundamentali<strong>za</strong>m”. O političkoj aktuelnosti<br />
teme govori i činjenica da su na skupu bili prisutni predstavnici 26 redakcija listova,<br />
radio i tv programa.Veoma indikativan jeste istup, u to vrijeme, imama <strong>za</strong>grebačke džamije,<br />
Mustafe Cerića koji otvoreno izjavljuje da je skup organiziran kao odgovor na knjigu<br />
srpskog orijentaliste Miroljuba jevtića “Džihad kao savremeni rat”. Intencija skupa bila je<br />
terminološkim razobličenjem demistificirati pojam fundamentalizma u islamu kao uvijek<br />
potrebnom vraćanju Izvorima vjere – Kur’anu i praksi poslanika – i na taj način opovrgnuti<br />
predrasude stvarane i njegovane kroz beogradske medije. O podozrenju prema političkim<br />
ciljevima vjerske inteligencije koja biva sve glasnija u vremenu nadolazeće demokrati<strong>za</strong>cije i<br />
političkog pluralizma govori i pitanje koje je dr. Marko Oršolić, franjevački teolog, postavio<br />
na skupu o fundamentalizmu. Dakle, pitanje je glasilo: “Da li bi prema propisima šerijata u<br />
BiH bilo potrebno uspostaviti islamsku republiku, ako bi u BiH živjelo više od 50 % Muslimana?”<br />
Spoj srpske propagande udružen sa programom “islami<strong>za</strong>cije” bh. Muslimana koji<br />
je postajao sve evidentniji u djelovanju vjerskog kruga doprinosio je stvaranju sumnje i <strong>za</strong>tvaranju<br />
drugih nacionalnih skupina u BiH. Hadžem Hajdarević i Nedžad latić (pripremili<br />
izvještaje sa skupa), Ko su bili učesnici okruglog stola “Islamski fundamentali<strong>za</strong>m – šta je<br />
to“; Mehmedalija Hadžić, “Islamski odnos prema pretjerivanju u vjeri“; Dr. Fikret Karčić,<br />
“O “Islamskoj Republici” u BiH“; Preporod, 1. 2. 1990, 3-8.<br />
35 Ivo Banac, Raspad Jugoslavije Eseji o nacionalizmu i nacionalnim sukobima, Durieux, <strong>za</strong>greb<br />
2001., 147; u tom smislu “islami<strong>za</strong>cija” nije imala nikakve konotacije asimilacije, represije<br />
pogotovo s obzirom na demokratsku orijentaciju alije Izetbegovića.<br />
198<br />
Sabina Veladžić<br />
36 “Diktatura je nenormalna i kada <strong>za</strong>branjuje grijeh; demokratija je moralna i kada ga dopušta<br />
(....) demokratija je u principu moralna jer sadrži temeljni uslov moralnog ponašanja:<br />
slobodu. utoliko je bez obzira na sve historijske privide, diktatura strana religiji(....) <strong>za</strong>to je<br />
sloboda izbora, tj. da se nešto čini ili ne čini, da se poštuje ili krši, uslov svih drugih uslova<br />
(...) svake religije i svakog morala (....) Iz ovog slijedi da će islamsko društvo broj svojih<br />
→<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA