RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
HOMOGENIzACIJA BOŠNJAKA KROz PREPOROD 1990.<br />
oni nastoje kao u panici nadoknaditi propušteno i u kratkom vremenskom<br />
roku realizirati <strong>za</strong>datke kao što je:<br />
kulturna institucionali<strong>za</strong>cija bosanskohercegovačkih Muslimana, 15<br />
populari<strong>za</strong>cija kulturno-historijsko-književne baštine 16<br />
15 u Velikoj Sali sarajevske Vijećnice, 5. oktobra 1990, održana je osnivačka skupština Kulturnog<br />
društva Muslimana “Preporod”. <strong>za</strong> predsjednika je i<strong>za</strong>bran prof. dr. Muhsin Rizvić<br />
koji otvara skupštinu sljedećim riječima:<br />
“Ime nam je, nakon dva desetljeća, političkom odlukom, godine 1967., zvanično vraćeno,<br />
priznata nam je nacija, kako je tada apsurdno, a ponekad cinički govoreno, ali nacija kastrirana,<br />
bez institucija, povijesno i kulturno ponižena, strogo kontrolirana i praćena da se ne<br />
bi prekoračile granice dozvoljenog kulturnog ispoljavanja.”. Hadžem Hajdarević, “tek slijedi<br />
vrednovanje i afirmiranje kulturne baštine Muslimana”. Preporod, <strong>Sarajevo</strong>,15. oktobar<br />
1990, 10.<br />
Prof. Rizvić u intervjuu koji je dao novinaru Preporoda nabraja ciljeve novoosnovanog društva<br />
Muslimana:<br />
“Istraživanje i proučavanje historijskog, kulturnog, književnog i umjetničkog razvoja Muslimana<br />
od najstarijeg vremena do danas, te objavljivanje i prikazivanje rezultata ovog djelovanja,<br />
radi afirmacije i populari<strong>za</strong>cije kulture, književnosti i umjetnosti, tradicije i kulturne<br />
historije ovog naroda, ispitivanje porijekla i nacionalnog identiteta Muslimana, fenomena<br />
prihvatanja islama, istraživanje savremene sociologije islama u komparativnom odnosu sa<br />
sociologijama drugih religija prisutnih na južnoslovenskom prostoru, očuvanje, <strong>za</strong>štita i<br />
revitali<strong>za</strong>cija kulturnih spomenika, vraćanje kulturne arome našim gradovima, zgradama,<br />
ulicama i trgovima evokacijom znamenitih ljudi koji su u njima ponikli, u njima živjeli,<br />
stvarali i boravili. tako se predviđa prikupljanje i objavljivanje podataka o dobrovoljnim i<br />
prinudnim migracijama Muslimana u protekla dva stoljeća. Istovremeno će biti formirana<br />
i posebna stručna komisija <strong>za</strong> skupljanje, kritičku obradu i objavljivanje podataka i dokumentacije<br />
o genocidu nad Muslimanima i drugim stanovnicima naših krajeva u toku XIX<br />
i XX stoljeća. Pokrenuta je i “tribina” ovog društva u okviru koje će se držati predavanja iz<br />
<strong>za</strong>datih oblasti.”.<br />
Hadžem Hajdarević, “Podnijeti sudbinu znači pobijediti”. Preporod, 1. novembar 1990,<br />
12/13.<br />
16 “Dr. Enes Duraković govorio je o tzv. izgubljenoj generaciji muslimanskih intelektualaca<br />
koja je tek sredinom šezdesetih shvatila kakvo se neprocjenjivo duhovno bogatstvo krije u<br />
književnosti jednog, tada još uvijek nepriznatog naroda. Naglasivši da su Derviš i smrt Meše<br />
Selimovića, Kameni spavač Maka Dizdara i opus M. Ć. Ćatića bile tri ključne pojave u<br />
osvještavanju muslimanske inteligencije tih godina. (...) uzroci marginali<strong>za</strong>cije muslimanske<br />
književnosti leže u političkom nepriznavanju nacionalne posebnosti Muslimana, a time i<br />
neprihvaćanju od Srba i Hrvata. Ne smije se <strong>za</strong>boraviti da od 1918. godine naroda kao ni<br />
njegova jezika “nema” pod pravim imenom, upozorio je Isaković.”. Faris Nanić, “Promocija<br />
“Biserja” u <strong>za</strong>grebu”. Preporod, <strong>Sarajevo</strong>, 1. juli 1990, 12.<br />
→<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA 191