RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
NACIONALNI IDENTITET U KONTEKSTU IzRAžENOG REGIONALNOG IDENTITETA I POLITIČKIH POTRESA...<br />
svijesti stanovništva predstavljalo dojučerašnju svakodnevnicu koja se ne bi<br />
trebala vratiti, ponovo je kucala na vrata.<br />
Proces koji je imao veliki značaj, a po nekim teoretičarima, je ve<strong>za</strong>n <strong>za</strong><br />
moderni<strong>za</strong>cijski tok je i sekulari<strong>za</strong>cija 3 društva (Boneta, Banovac: 2007). u<br />
Bihaćkoj je krajini sekulari<strong>za</strong>cija društva bila vidljiva i ranije ali je tek uključivanjem<br />
ovoga kraja u privredno – ekonomske tokove BiH (SFRj) to postajalo<br />
izraženije i značajnije. Socijalističko samoupravljanje je, <strong>za</strong>pravo, osvajalo<br />
stanovnike Bihaćke krajine pa je i sekulari<strong>za</strong>cija društva imala pozitivne rezultate.<br />
Stoga je bitno napraviti uvid u ovaj proces koji se odigravao u Krajini<br />
s pozicije izgradnje muslimanske nacije tokom sedamdesetih i osamdesetih<br />
godina 20. stoljeća i problema koji su iskrsavali.<br />
Krajiški identitet<br />
Krajiško društvo, kao izrazito tradicionalno, nije bilo podložno promjenama<br />
kao neke druge teritorijalne i/ili društvene cjeline, u kojima su živjeli<br />
Bošnjaci. to važi, naravno, i <strong>za</strong> period osmanske vladavine kada je ovo društvo<br />
doživjelo svoje utemeljenje i dobilo karakteristike koje se <strong>za</strong> njega vežu. 4<br />
Način života ljudi na ovome području, unatoč živim migracionim procesima,<br />
stoljećima je bio nepromijenjen i kao takav je okamenio osnovne društvene<br />
odnose. Odnosi kao takvi, prenošeni su s generacije na generaciju i predodređivali<br />
djelovanje pojedinca i njegovu društvenu ulogu.<br />
Veliki značaj u prenošenju tih odnosa, vrijednosti i mentaliteta uopće,<br />
imala je krajiška epika. Sačuvano sjećanje koje je utjecalo na visok stepen<br />
identifikacije, čime se nisu mogli podičiti ostali Bošnjaci, u Cazinskoj krajini<br />
se treba <strong>za</strong>hvaliti upravo ovoj književnoj, narodnoj, pjesničkoj formi. Putem<br />
nje Krajišnik je bivao svjestan svoga identiteta, pripadnosti ali i odnosa prema<br />
3 u prilog tvrdnji kako je sekulari<strong>za</strong>cija društva igrala značajnu ulogu ide i jedan detalj o<br />
poziciji narodne nošnje u novim društvenim okolnostima. ta nošnja, koja je potvrđivala i<br />
jako svjedočila o religijskoj pripadnosti određene osobe, bila je predmetom društvene stigmati<strong>za</strong>cije.<br />
Iako se radi o bi<strong>za</strong>rnom slučaju njime se potvrđuje želja kreatora društvenih<br />
kretanja da stare forme identifikacije, i sva značenja koja sobom nose, prikažu kao anahrona<br />
i na<strong>za</strong>dna, te da promoviraju druga, moderna i popularna. Kulturna revolucija koja je trebala<br />
promijeniti krajiškog čovjeka bila je na djelu (Vidi: Biščević: 1993, 34).<br />
4 Odlike su ratoborno, vjeri odano i siromašno stanovništvo.<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA 139