RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
RASPRAVE o nacionalnom identitetu - Institut za istoriju Sarajevo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
OD “MUSLIMANA” DO “BOŠNJAKA”: PITANJE NACIONALNOG IMENA BOSANSKIH MUSLIMANA<br />
slimanskoj naciji. što se tiče nacionalnog imena “Bošnjak”, on je simbolizirao<br />
podi<strong>za</strong>nje bosanskih Muslimana na status političke i suverene nacije. Kako<br />
je s ponosom napisao list “ljiljan”, “Muslimani su iz rata i<strong>za</strong>šli kao – Bošnjaci.<br />
(…) Muslimani su u najtežim mogućim uslovima uspjeli očvrsnuti u narod, sa<br />
definiranom <strong>nacionalnom</strong> sviješću. (…) Muslimani su u džehennemskim uslovima<br />
stvorili ono po čemu jedan narod jeste: svoju državu, svoju vojsku, svoju islamsku<br />
<strong>za</strong>jednicu, svoje nacionalne institucije”. 21<br />
Manje od tri godine nakon što je iz svojih redova izbacila <strong>za</strong>govornike<br />
neo-bošnjaštva, SDa je, čini se, ovim prisvojila njihovu tezu. ali stvarnost je<br />
kompleksnija od toga. Predstavnici panislamističke struje nevoljko su odustali<br />
od nacionalnog imena “Musliman” i to su učinili dijelom iz vanjskopolitičkih<br />
razloga. Džemaludin latić, urednika “ljiljana”, s gorčinom <strong>za</strong>paža da “ko u<br />
Evropi nema nacionalno ime, onda ne može imati ni državu”, a odustajanje od<br />
nacionalnog imena “Musliman” naziva “tužni rastanak”: “Da, mi moramo biti<br />
Bošnjaci, to što zbilja nacionalno jesmo, ako mislimo opstati u vlastitoj državi! A<br />
budućnost? Zar neće doći vrijeme postnacionalizma, kada će živa vjera a ne mrtva<br />
nacija određivati naš život? Ovaj Bašeskija, musliman iz BiH (…), vjeruje da<br />
takva budućnost dolazi i da će se naši potomci ponovo, kao i stotine drugih islamskih<br />
naroda u svijetu, vratiti svojoj sudbini i suštini sadržanoj u nazivu: Bosanski<br />
Musliman” 22<br />
štaviše, usvajanje nacionalnog imena “Bošnjak” manje je <strong>za</strong>kašnjela pobjeda<br />
prvih <strong>za</strong>govornika neobošnjaštva, a više rezultat promjene stava intelektualaca<br />
koji su ranije bili članovi Save<strong>za</strong> komunista, poput atifa Purivatre<br />
ili alije Isakovića, ili onih koji su bili bliski panislamističkoj struji, kao što je<br />
Rusmir Mahmutćehajić. Svi su oni u usvajanju nacionalnog imena “Bošnjak”<br />
vidjeli jačanje veze koja postoji između muslimanske nacije i Bosne i Hercegovine<br />
u periodu kada su neki predstavnici pan-islamističke struje postavljali<br />
pitanje te veze jer su i dalje imali na umu mogućnost stvaranja muslimanskog<br />
entiteta. Ovo je osobito bio razlog što je Rusmir Mahmutćehajić, koji se protivio<br />
neo-bošnjaštvu 1990. godine, tri godine kasnije postao jedan od njego-<br />
21 zilhad KljuČaNIN, “Bošnjaci su narod zreo <strong>za</strong> svoju državu”, Ljiljan, tom II, br. 63<br />
(30. mart 1994), str. 8.<br />
22 Džemaludin latIĆ, “jedan tužni rastanak”, Ljiljan, tom II, br. 39 (13. oktobar 1993),<br />
str. 29.<br />
<strong>RASPRAVE</strong> O NACIONALNOM IDENTITETU BOŠNJAKA 129