You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
e_ t-><br />
GOD. XVIII.<br />
l<br />
VLAS TNIK I IZDA V A TELJ<br />
SBOR LIEČNIKA KRALJEVINA HRVATSKE I SLAVONIJE.<br />
UREDNIK<br />
PROF. DR. A. LOBMAYER.<br />
<strong>1896.</strong><br />
DIONIČKA TISKARA U ZAGREBU.
KAZALO.<br />
Strana<br />
Našim čitateljem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . l<br />
L a p ar o t o m i j e na kirur žk om odjelu bolnice milosr dnih sestara u Zagr ebu<br />
od sv ibnja do listopada 1895. Od dra. T. Wikerhmisera, prim. li ečniktt<br />
iste bolnice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2, l.i l<br />
A k r o m e g· :11 i a. Napisao dr. Pavao Ću! um ović; bi vši sekundarni liečnik obće<br />
javue boln iee u Osie ku; sada prim. l ie čnik u Ogulinu . . . . . . .· . B, 1;<br />
O Zirmo!'om nači n u liei\enja hypopyo nk era titide. Od elm. Miroslava<br />
Cai'.kovit;a-Vrhovinskog a, sele liernika n .. holnici mil. ses tara u ZagTebu 14<br />
C rtica iz krim inalne· psycho log·i je. Priobci.lje dr. Iv an ŽirovNć,<br />
rav natelj kr. zem. za vocl:t z:t umobolne 11 t\te njev cu . . . . . . . . .. 3, [17<br />
H IH č nj ž e l u d e a. e n b i s s a e (Sa ncluhrmagen). Od dr a. Dragutina Sc hwa na,<br />
prim. li ečnik;t u lJOinici mil. hrae.e u Zagrebu . . . . . . . . . GS, H2<br />
H y p e rtr o p h b1 m a m m ar n m. O ll dra. Lj. Brotzkoga, kr. žup. fizika u<br />
Gm;pit\u · . . . . . . . · . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 70<br />
1 z o h će j a v n e h o l n i e e u O g· n l i n u: l. Tt!hes i sifilis. lL Prilog k etio-<br />
logiji cliseminirane skleroze. Piše dr. Pav ao Cnlumovit\ . . . . . . 71<br />
1 r i n o::; k p o z n a v a n j u b o l e s t i nE J:i i l e p H i a · pr o e n r s i v a ((. N a p isao<br />
dr. Josip Tynmm, pnkov nijs ki it ordinirajući li očnik u č et noj bolniei u Osickn 8!)<br />
}i;dwarll Jen ner ciepi o je prv i pu t [l<br />
O d i> or m a t e l' i e e n a p ram t r a u m a t i e n im i s e p t i č n i m u p l i v o m.<br />
Ocl dra. Adolfa Iv annila, kr . kot. liel-nik.a n Gol'ici • . . . . . . 177<br />
Rh i ll o s k ler o m. (8lucaj iz prakse.) l'riobeuje dr. Gjuro lv k ? vić . . . . . 178<br />
M o ra lna iz k vare n ost i duHe v na bo lest. Napisao dr . Zirovčić . . .<br />
K i r n r ž k a ··k a z u i s t i lc a. Od dra . . D1·ag. E;ichwarza, primam og lice nika n<br />
holniei mil. braće n ZagTebn .,,i: : · ,.'' · ;rl';_(;. \ . . . . . . . . . .<br />
To ta.ln a exstir p aci ja ma ter ic e per v ag·inam 1·adi Citr ci noma .<br />
Oci dra. Drag·. Harković.a, sekund. lieč.nika u bolnici milosrdnih ses tar a n<br />
201<br />
22G, :?!'!H<br />
Zagrebn . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. 229, ::2G4<br />
O nekojil te me lj n ih poja v ih duše vnoga bolo vanja. Napisao<br />
(h. Ivan Zirovčić u Zagrebu . . . . . . . . • . . . . . . . . . 249, 281<br />
Prt desrtgodišn ji ca na r koze. Od clra. M. Cačkovic\a, sek. li ečnika u<br />
bolnici mi l. sestara u Zagr ebu . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2!17<br />
N r. ur o p a t h o l o ž k a k a z u i s t'i k a. Od dra. Franje Gutschy-a, sele. !ir čnika<br />
n holuici milo srdnih sestant u Zagrebu . . . . . . . . . . . . . . . ::2137
My ]l h i l i::; m a l i g n a t,Rupi
2 Liečnički Vlestnik 18913, Hr· • .1.<br />
našat će ka krasnom razvoju svoje znanosti, gradit će na velebnoj<br />
sgradi . obćega napred ka i prosvjete.<br />
. . §_bor liečnika kraljevina Hrvatske i Slavonije obraća se na svoj<br />
članove i usrdno ih poziya, . da ta.j njegov naum svestrano podupiru.<br />
Ne očekuje samo, da će mu njegovi stari suradnici vierni ·ostati,<br />
nego se pouzdano nada, da će se uz njih prikupiti mnogi novi. Po<br />
žrtvovnost i ljubav k znanosti voditi će ih, dokazana vještina i položaj<br />
pružat će im priliku, da se bave iztraživanji, da prokušavaju i<br />
opažaju, pa da onda plodove svoga rada prikažu u prvom redu su<br />
drugovom, sinovom svoga naroda, te da se ovi mogu u svom jeziku<br />
obaviestiti o svem, što im treba.<br />
Pozivljemo najusrdnije članove, da se u što većem broju<br />
ovomu našemu pozivu odazovu, da nam jave, kako nas podupirati<br />
hoće. Molimo, da nam se oglase oni, koji će pridonašati originalne<br />
članke, koji su pripravni preuzeti referadu, ili za koju struku, ili<br />
opet za koji list, da nam se jave bolnički liečnici, koji će redovito<br />
slati svoja izvješća. Svaki i najmanji prinos zahvalno će se primiti,<br />
te po ustanovljenoj mjeri nagradjivati.<br />
Mi se sigurno nadamo, da će svestrana podpora sborovih<br />
članova omogućiti, da se ostane na započetom putu, da se· naša<br />
liepa, ali težka zadaća, dostojnom cilju privede, pa da će onda<br />
naši potomci poštovanjem se moći spominjati našega rada. Do<br />
članova je sbora, da ako i ne možemo koracati u prvih redovih,<br />
a ono, da bar ne zaostajemo daleko za našimi sudrugovi iz veli<br />
koga svieta.<br />
Laparotomije<br />
Odbor.<br />
na kiruržkom odjelu bolnice milosrdnih sestara u Zagrebu, od svibnja do<br />
listopada 1895.<br />
Od dra. T. Wikerhausera, prim. liečnika iste bolnice.*<br />
4. Gynaekoložke laparotomije.<br />
Ovariotomia dextra: Supruga častni ka, 48 god. stara, čvrsta i jaka, tuži<br />
se, da je prije godinu dana opazila napet trbuh, boli u želudcu, težko dihanje,<br />
prije pol godine boli u desnom kuku. Rodila je 2 puta posve normalno. Vrieme<br />
prije godinu dana prestalo. - Trbuh oko pupka imade 108 cm., čemu i veliki<br />
pannicnlus doprinaša, nadut je osobito s desna do luka rebara. Tamo svagdje<br />
mukli zvuk, dočim je na lievoj strani timpanitična' zona. Uterus anteflektiran,<br />
* Vidi br. ll. "L. V." od g. 1895.<br />
Br. 1. Llečnlčld Vlest.ntk <strong>1896.</strong><br />
nešto prarna lievo potisnut, normalne veličine. Radi debljine bolestnice euti<br />
se tumor veoma nejasno, ali ipak, da je cystozan, jer jasno fluktuira.<br />
Kod laparotomije zdjelicom u vis nadjeno je adhaesija sa peritoneum<br />
parietale s prednje strane trbuha. Cysta imade dosta jaku stienku, a sadt•žaj<br />
je tamno-haemorrhagičan; cystu je veoma težko izvući iz trbuha, jer je velika.<br />
Sutura na slojeve. Tek bolesti koniplikovan jodof.·eczernorn, koji je prošao<br />
cielo tielo, te bolestnicu jedan dana veoma mučio. Inače prima. intentio sa<br />
normalnom toplinom tiela.<br />
Ovariotomia bilateralis. 30 god. stara, slabašna, ali inače posve zdrava<br />
seljanka opaža, da joj trbuh već godinu dana pomalo raste. Vrieme je redovito,<br />
ali slabo ; rodila je 2 puta normalno. Kod pretrage nalazi se trbuh do<br />
preko pupka veoma nadut, tumor u sredini okornno razdieljen u 2 pole, svaka<br />
u veličini velike djetinje glave, koje se medjusobom tako mogu pomicati, da<br />
jedna ide prania gore, kad se druga pomiče napram zdjelištL1. Fluktuacija je<br />
jasna i iz jednoga u drugi tumor. Uterus normalan, gibiv, nešto na desno<br />
potisnut. Objam trbuha povrh pupka 92 crn. Diagnoza glasila je na dvie ovarialne<br />
cyste, · koje se drže u sredini jedna tik druge. Kod laparotomije opazilo<br />
se je, da je to jedan jedini ovarialni cystom od desne strane, te da je<br />
rectus u sredini na tumor tiskao, te se učinilo, kano da su dva. Sadržaj cyste<br />
svjetlo-žut i posve bistar. Lievi ovarij cystozno degeneriran, zato takodjer<br />
izvadjen. Tek bolesti posve normalan, toplina tiela posve uredna, prima intentio.<br />
Ovariotomia bilateralis (carcinorna ovar. utriusque). 35 god. stara seljanka<br />
pripoviea, da je prije 4 mjeseca opazila boli u trbuhu i da iznad<br />
spoja kosti stidnica nešto tvrdoga, kao šaka, raste. Od to doba da joj je sve<br />
gore. Rodila je 6 puta, zadnji put prije 11/2 godine, od tada neima više periode.<br />
Na materici ili n trbuhu navodno nije nikada bolovala. Bolestnica<br />
posve slaba i blieda, puls jedva se može oćutiti, jezik sasma suh, na spojnici<br />
očih stari trachorn i trichiaza. Noge oedematozne, u mokraći nješto alburnena.<br />
Decubitus. U trbuhu·dva tumora, jedan tik drugoga povrh syrnphize, desni velik<br />
kao djetinja glava, tvrd, čvorast, dosta gibiv, lievi u veličini šake; inače<br />
jednak prvomu. Uterus nešto u vis i na desno povučen, miče se zajedno<br />
sa tumori kod većih exkursija. Ascites. Diagnoza: carcinoma ovarii dextri et<br />
sini stri. Laparot.omia: ascites izcuri, lievi manji tumor, koji imade dulju petlju<br />
najprije izvadjen; zatim desni, koji se radi tvrdoće, kratke petlje i čvorova<br />
na površini, kojimi se svagdje zapinje, težlco izvadi. Metastaza na peritoneu<br />
nema. Trbuh. sašit na lo jeve. Tek bolesti uredan, ali slaboća sve veća, od<br />
koje bolestnica deseti dan iza operacije umre. - Sekcija: U plućih oedern,<br />
srce posve stisnuto, maleno, mišičje sasma degenerirano. U trbuhu nešto<br />
asčitesa, cystitis i lahki pyelitis. Petlje tumora već zaraštene, peritoneum uredan.<br />
Ovariotomia sinist. (Ruptura cystovarii in puerpera, haemorhagia interna) :<br />
22 ·godine stara supruga· poduzetnika rodila je prije 4 tjedna, te je placenta<br />
rukom izvadjena. Kratko zatim velike boli u trbuhu, ledjih, a osobito kroz<br />
ci e lu lie vu nogu; bolestnica liečena raznimi medikamenti, ali stanje sve to<br />
gore, slaboća velika. Kod prve pretrage nadjeno je, da je lieva noga posve<br />
uredna, a bol da potiče od tvrdo napetoga tumora na lievo kraj uterus.a, u<br />
veličii1i dj etinje glave. Uterus velik kao šaka, iz njega se ciedi nešto krvi.
Liečnički ViesLnik <strong>1896.</strong> Br. J.<br />
Diagnoz;1.: cystovarium si.nist. __,.; Sutra- dan u jutro bolestnica veoma blieda, -<br />
slaba, puls brz i malen, znoj lede1i, bol u nozi prestala, ali u trbuhu dosta<br />
znatna. Kod pretrage neima više- ttunora: raj uterusa·, ali mukli zvuk u obih.<br />
slabinah i nešto meteorizma. Diagnoza: ruptura cystovarii et haemorrhagia<br />
interna. Sva moguća analeptica. Dok je bolestnica dopremljena u bolnicu bude<br />
popodne, tada odmah laparotomija, i to veoma brzo radi sve veće anaemije<br />
i slaboće. Trbuh pun sgrušene i židke krvi.- Lievi ovarif ·cystozan pokazuje<br />
rupturu u veličini od 2 cm., oko petlje nešto organiziranoga exsildata, u cysti<br />
coagolum u veličini mužke ške. Cysta izvadjena, coagula iz trbuha brže izbrisana.<br />
-Pogledom na rupturu cyste i eventualnu usljed toga infekciju periton<br />
ea, Mikulicz-tampon. Kraj svih analeptiea, klystira sa theom i vinom, autotransfuzije<br />
itd. usliedi drugi dan oko 10 sati u jutro smrt od kljenuti srca.<br />
Sekcija nije učinjena.<br />
Enucleatio cystidis ligamenti lati dextri. 37 god. stara seljanka boluje<br />
već dulje vremena od velikih boli u trbuhu i mjehuru, svaki čas ju sili na<br />
vodu, koja je posve gusta i mutna. Holestnica veoma slaba i blieda, bez sna<br />
radi dysurie, fluor albus, cystitis purulenta, exc.oriationes port. vaginalis, ante·<br />
Iloxio uteri, adnexitis sinistra: ; s desna kraj uterusa tumor u veličini šake,<br />
koji se_ sa istim pomalo miče, bolan, fluktuira, tankih stienka. Operacija zdje·<br />
licom u vis, ovarialna cysta, koja se je razvila intedigamentozno, dosta težko<br />
se izljušti, u malom .zdjelištu svagdje perilonealnih zarastica od periletritida.<br />
Mikulicr.-tampon u šupljinu, gdje je cysta enucleirana. Tza op(:lracije uviek holi<br />
u mjehuru, voda sve to gadnija uz svu moguću therapi-ju. 6 tjedana iza operacije-<br />
smrt kod veoma propale bolestnice ·dosta naglo u kolapsu. - Sekcija:<br />
pyelonephritis bilateralis, perforacija-- abscessa sa desnoga bubrega i usljed ·<br />
toga peritonitis purulenta. Ležaj turnora posve zarasao.<br />
Tumm· abdominis (Sarcoma adnexum post. adnexitid. chronicam). 37<br />
god. stara, neudata, posve iznemogla žena tuži se, da joj već 8 <strong>godina</strong> u<br />
trbuhu nešto raste, a prije ll mjeseci da je naglo naraslo do sadašnje . veličine.<br />
Disanje je veoma težko, a slaboća tako velika, da se već ni nemože<br />
gibati. Kod pretrage nadjen je posve tvrd i nešto čvorast, ogroman tumor,<br />
koji izpunjuje · cieli trbuh od symphize do izpod rebra, koja su razrinuta,<br />
nešto je elastičan, ali nefluotuira, posve slabo se miče u trbuhu, kojom pri-<br />
. likom se oćuti lahka peritonealna hepitacija. Per vaglnam neoćuti se ni<br />
uterus ni adnexa, portio vaginalis se jedva pretragom sa dva prsta oćuti<br />
odstraga visoko gori. U mokraći nema ni bjelanjka, ni šeće.ra. - Diagnoza :<br />
tumor malignus, valjda fibrosarcoma uteri. Bolestnica želi operaciju. Kod lapa- .<br />
rotomije nad jen je ascites, tumor,· koji proizlazi iz desne strane zdjelice, vokazuje<br />
se odstraga sa crievljem zarašten, te je od straga nekrotičan na više<br />
njesta, _iz tih nekroziranih mjesta pišti gnojna tekućina ... Zato bude veliki<br />
tumor punktiran, te se pokazuje šupalj, a sadržaj mu čista gnojna, gusta te--<br />
. kućil1a, dočim su st.ienke tumora preko l cm. debele i obložene pseudomembranami<br />
od chroničke upale. Kad je veliki dio tekućine izpušt€m, opet. se pokuša<br />
zdjelicom u vis izljuštiti tumor na stražnjoj strani, što je radi samih<br />
čvrstih adhaesija veoma mučan posao. Kod te radnje se više puta jošte izlieva·<br />
gnojni sadržaJ kao iz štrcaljke, to se cavum abdominale neda sačuvati<br />
Br. 1. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
---------- ----------------<br />
kraj sve pažnje od infekcije. U malom zdjelištu je sve izpunjeno nekom .sarcomatoznom<br />
masom, koja se neda posve izljuštiti, s toga bude· gornji dio tu<br />
mora koliko moguće· pri dignut, sa d vie fibrom-igle pričvršćen; elastičnom vrpcom<br />
svezan i thermocautorom popreko odrezan. Na njekih mjestih jošte znatno<br />
krvari, sa.mo se žile podvežu ili thermocantorom popale. Mikulicz-tampon na<br />
dva kraja, sutura. Treći dan iza operacije umrla je od peritonitis purulenta.<br />
Tumor bio je ogromni pyosalpinx dexter i sarcom adnexa na inflamatornoj<br />
podlozi.<br />
Laparotomia, drainage peritonitidis. 23 god. stara seljanka bila je u<br />
siečnju te godine mi odjelu radi silnoga exsudata u trbuhu, koji se je palia<br />
tivnirn liečenjem za mjesec dana tako smanjio, da je bolestnici bilo znatno<br />
bolje, te je samo jošte uterus bio čvrsto uzidan i adnexa sa obje strane odeh<br />
lj ana i bolna. Nije htjela nadalje ostati u bolnici, premda smo ·joj to ope<br />
tovano savjetovali i upozorili ju na eventualne zle posljedice. Koncem travnja<br />
povrati se bolestnica u veoma lošem stanju, puls malen i brz; kolabirana<br />
bolestnica tuži se na velike boli u oielom trbuhri, bljuje neprestance. Kod<br />
pretrage nadjen je trbuh na opip veoma bolan, te se mišice tako stežu, da<br />
se nemože jasno pipati, sam:o se može na desno od uterusa naći nejasni,<br />
resistentni tumor, a kod pei'kusije u desnoj slabini mukli zvuk, koji se za<br />
nekoliko dana nešto povećava, a bljuvanje sve to gore. Laparotomija u linei<br />
albi. Peritoneum pq.rietale i viscerale posve srašten, tako, da se neda clife<br />
rencirati ni dr·ob od mišica trbuha. Tanko crievo na jednon1 mj estu ozledjeno,<br />
ušije se Ii:ao · ileostomija u stienke trbuha, zatim se punkcijom nadje u desnom<br />
malom zdjelištu absces, koji je sadržavao do dvie litre smrdućega gnoja, drai<br />
naga po Mikuliczu ; od toga abscesa idu 4 fistule na sve strane trbuha. -<br />
Deseti dan umrla je u kolapsu, a kod sekcije nadjen je pyosalpinx dexter,<br />
a od perforacije istoga nastao je onaj veliki absoes, od kojega jedan prohod<br />
ide do pod želudac. Recessus duodeno-jejunalis je veoma razširen, te se u<br />
nj _ em nalai više vijuga tankoga crieva, što je proizvela simptome ileus-a.<br />
1krnor abdomiwis (peritonitis circumsCl'fpla, adnexitis sinisti·a). 30 god.<br />
stara seljanka rodila je prije 16 mjeseci, te od to doba nije više pravo zdrava.<br />
Ćest? imade boli u trbuhu, koje baš nisu jake, ali ju smetaju kod posla. Pe<br />
rioda je od tada izostala; od božića: joj nešto raste u lie voj strani trbuha,<br />
koji je uviek nadut. Stolica nepravilna. - Bolestnica veoma iznemogla, sasma<br />
bezkrvna, noge nešto oedematozne. Prsni organi prividno zdravi, trbuh nadut,<br />
veoma bolan. Na desno kraj pupka resistencija, koja se neda točno pipati,<br />
je1· se mišice od boli odmah čvrsto napnu. Kod perkusije najprije lahki timpanitičan<br />
zvuk, a kad se prstom malo jače pritisne, posve pl'azan zvuk; nešto<br />
krepitacije. Naprama lievom hypochondriju gubi se resistencija, te je tamo<br />
zvuk opet jasnije timpanitičan. Kod disanja se tumor nemiče. Per vaginani<br />
ćuti se sve kano jedna dosta tvrda i nešto bolna masa, - koja se neda dife<br />
rencirati. - Bolestnica bude paliativno liečena i često pregledavana, ali se<br />
je samo toliko znalo, da se radi o kakovoj chroničkoj upali, ali u koliko je<br />
to s tim tumorom na lievoj strani u savezu, nije se moglo izpipati, jer ni<br />
pretraga mokraće nije i1išta pokazala. Bolestnica i njezin rod zahtievaju energički<br />
operaciju, koja je 18 . dana iza dolazka u bolnicu i učinjena. Zarezano<br />
-- --
Llečnlčkl Viestnlk l81Jf.l. Br. l.<br />
Ludo u linei albi, ali so ni nemože doći u trbušnu utlinu, jer je crievo pri<br />
raAlono !:la parielalnom op11om trbušni com, tek iza ·duljega ljuštenja dopire se na<br />
lievo izpod pupka kraj linea alba u jednu šupljinu, koja je obkoljena srašte<br />
nimi vijugami debeloga CJ'ieva, a dno šupljine sastoji od tumora, koji izgleda<br />
kao mobilni, lievi bubreg, čvrsto zarašten na gornjoj svojoj plohi sa colon<br />
descendens, peritoneum svagdje debeo i pun pseudomembrana Pokušana bude<br />
odlupiti crievo od toga organa, ali se pokazuje tom prilikom, da je na kapsuli<br />
toga organa mnogo abscesa sa sirastim gnojem (držali smo to za pyelitične,<br />
odnosno nephritične abs.cese), te odlučismo izvaditi cieli tumor. Osvjedočili<br />
smo se najprije, da desni bubreg .stoji na svom mjestu; te da je, u koliko<br />
He lo palpacijom može konstatovati, normalan. Zatim latili smo se veoma<br />
mučnoga posla, izvaditi tumor, koji je bio, kako smo gore spomenuli, sasma<br />
zarašten sa crievom ·i inimi peritoneal-adhaesijami. Došli smo do hilusa, koji<br />
je čvrsto podvezan i tumor, dakle lievi bubreg, jamačno pun abscesa, izvadjen.<br />
Do uterusa i njegovih adnexa nismo mogli doći radi samih, čvrstih adhaesija.<br />
U sjelo izvadjenoga tumora umetnut je Mikulicz-tamp6n, a inače sve sailito.<br />
Holeslnica umre za 2 dana od peritonitis purulenta, infekcija nastala je, kad<br />
su pucali mali abscesi, izmedju colon transversuma i tumora. Oba adnexa<br />
srailtena sa crievljem, a u nutri mnogi abscesi. · Tum01' razrezan posije operacije,<br />
pekazao se je kano slezena (!), koja je bila dolje povučena, te zaraštena<br />
na svojoj prednjoj strani sa colon descendens i posuta na površini samimi<br />
abscesi. - Za života našao se je opetovano kod perkusije mukli zvuk na<br />
mjestu, gdje se inače nalazi slezena. - Slučaj taj jasno pokazuje, da je više<br />
put;:t diagnoza vanredno tezka, jer je u tom slučaju i za vrieme laparotomije<br />
slika bila tako zamršena, da je organ, izvadjen kano lievi bubreg, dočim je<br />
u istinu bila slezena. To se je moglo tim laglje dogoditi, jer colon descendens<br />
nalazio se pred tumorom, što je inače- upravo karakteristično za tumore bubi·ega.<br />
Bolest nastala je, dočim je iza poroda od infekcije nastupila gnojna<br />
adnexitis, koja se je protegla osobito na lievoj strani prama gore, te fiksirala<br />
u jedan konvolut crievo i slezenu, koja je bila sišla sa svoga mjesta<br />
( splenoptosis ).<br />
Drainage cystidis ovarialis purulentae: 19 god. stara, do skrajnosti<br />
anaemična i_ slaba, oedematozna seljanka, tuži se, da ju je muž u proljeću<br />
tukao, osobito po trbuhu, natekao joj je na to trbuh, te je ležala 6 tjedana<br />
težko bolestna u krevetu. Iza toga je trbuh opet oplahnuo, te joj je bilo<br />
mnogo bolje. Oko Duhova opet ju je zlostavio, trbuh bio je od tada veoma<br />
bolan, otečen, te je do dolazka u bolnicu (prije mjesec dana) težko bolestna<br />
ležala. - Trbuh veoma nadut, svagdje posve mukli zvuk, samo povrh želudca<br />
timpanitičah. Oko· pupka crvenilo kože i oedem, tamo takodjer najveća bol.<br />
-Jasna fluktuacija. Uterus natrag prama križicama potisnut, oba laqueara sploštena,<br />
fluktuacija i tuj jasna, popodne kadkada toplina tiela povišena na 39·4,<br />
silan znoj, velika slaboća. Diagnoza učinjena je vjerojatnošću na kroničku<br />
peritonitis, u savezu sa ziostavljanjem, a radi velike anaemije kod bolestnice<br />
nije izključeno bilo, da se je radilo i o krvarenju u trbušnu utlinu. Pogledom<br />
na crvenilo i oedem kano i visoku temperaturu moralo se je uzeti, da si gnoj<br />
izlaz oko pupkaJpripravlja.<br />
Br. 1. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 7<br />
Kod operacije nadjena je velika ovarialna . cysta, koja izpunjuje cieli<br />
cavum peritoneale, stienka debela do l ctm., sasvim čvrsto ·zaraštena sa<br />
ci elim peritoneum parietale, tako da ·se nimalo neda izljuštiti. Sadržaj cyste<br />
više litara smrdućega, gustoga, zelenoga gnoja, a nutarnja površina cyste de<br />
bela, gnojnimi granulacijami posuta membrana pyogena. Cysta bude dobro<br />
izprana i na sve krajeve drainirana sterilnim gasom. Rana nije sašila. Veoma<br />
slaba bolestnica do sada se još oporavila nije, kašlje, imade diarrhoee, cysta<br />
manje secernira, povišene topline imala je samo dva puta u večer, i to . do<br />
38:5. Cysta postojala. je već od prije, premda bolestnica tvrdi, da je bila<br />
posve zdrava, a od zlostavljanja upalila se je; možda se je tom sgodom<br />
l petlja zavrnulu (Stieltorsion). Bolestnica medjutim umrla od ohće slaboće.<br />
Pibroma uteri (Douglasii) castratio sin. et resectio tubae dextrae. 46 god.<br />
slara, veoma debela žena tuži se na velike i permanentne boli u križih i<br />
povrh mjehura, nema stolice, svaki čas ju tjera na vodu. Ćini joj se, da bolest<br />
traje već 8 <strong>godina</strong>. Prije nekoliko mjeseci bila je na odjelu, te je· liečena sa<br />
injekcijami ergotina, ali kako ona tvrdi, bez ikakvoga uspjeha; zato sada do<br />
lazi, te moli operaijom pomoć, jer nije bdra ništa raditi. Bimanualna pr·etraga,<br />
težka radi debljine bolestnice, pokazuje tumor uterusa u veličini male<br />
djetinje glave, koji dosta čvrsto leži u malom zdjelištu, adnexa se nemogu<br />
pipati. Krvarenje nije preobilno, ali skopčano velikimi boli. Laparotornija Zllje<br />
licom u vis. Narkoza veoma loša i 'tezka; čas tako tišti, da crievo samo curi<br />
iz trbuha, čas opet prestaje disanje. Tumor čvrsto zarašten u malom zdjelištu,<br />
nemože se radi debljine i loše narkoze eJ.stirpirati, s toga bude velikom mukom<br />
'lievi ovarij izvadjen, a desni, koji je na više mjesta zarašten sa tankim crievom,<br />
nemože se brzo izvaditi, s toga bude tuba na dvih mjestih podvezana i razre-:.<br />
zana. Tek bolesti uredan, samo se bolestnica preko tjedan dana tuži na velike<br />
boli u trbuhu. Od ležanja i znojenja dobije u zadnjici excoriacije i furunculozu,<br />
koja ju veoma smeta.<br />
Kad je izašla iz bolnice, bio je tumor više gibiv i možda nešto manji.<br />
Tri mjeseca iza odlazka iz bolnice pregledana je opet, ali se tumor nije<br />
znatno smanjio, a i potežkoće nisu sasma prestale.<br />
Taj slčaj bio bi spretan za exstirpaciju per vaginam, ali potežkoće bile<br />
bi velike radi adhaesija u križih i uzke vagine.<br />
Myomotomia, adnexotomia et er:stirpatio supravaginal. nteri (cystofibroma<br />
uteri). Žena vlastelina, 38 god. stara, dobro ugojena, nešto blieda, tuži se,<br />
da već 7 <strong>godina</strong> opaža kruglju u trbuhu, koja je zadnje 3 godine naglije<br />
narasla. Potežkoće baš nisu velike. Menses uredne, rodila nije.<br />
Turrior elastičan, okrugao, u sredini trbuha, velik kao mužka glava,<br />
slabo gibiv, i to zajedno sa uterusom, adnexa se nedaju pipati.<br />
Laparotomia zdjelicom u vis. Tumor zarašten . sa omentum majus, sa<br />
rectum i mjehurom, veoma težko izvadjen iz trbušne utline, tada 2 fibrom<br />
igle umetnute, izpod njih elastična vrpca i tumor amputacijom odstranjen,<br />
petlja škarami umanjena, ppjedine velike žile posebno podveza!le, u Douglas<br />
Mikulicz-tampon, ostalo na ·slojeve sašito. Tek bolesti uredan, prve dane veli.ke .<br />
boli u križib, stolica prvi puta na klysmu šesti dan. Petlja nekrozira te odpade<br />
za 4 tjedna. Kad je petlja već odpala i rana liepo granulirala, neko-
H LJečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
. . .<br />
Br. l.<br />
liko navala tipične . malarije, koja iza chinine prestane . .. Petlja liečena extraperitonealno,<br />
jer je operaCija usljed adhaesija dugo potrajala a tun1or izgledao<br />
nešto · .sarcomatozno, dakle nije valjalo ostaviti koji . dio u peritonealnom<br />
cavumu.<br />
· Napomenut ćemo ovdje još dva slučaja vaginalne exstirpacije uterusa radi ·<br />
·<br />
carcinoma i pokazati dotične preparate.<br />
.. (Ja,rgj_r}p_mq, __ !f!!r.,po,ri$.. utcr.i:. _Udova častnika, . 59 god. staa, veoma čv1sta i<br />
debela, 'boluje navodno već 30 god. od leukorrhoea, rodila je 2 djece, adnje<br />
prije 30 god. Menses vazda uredne prestale prije 8 <strong>godina</strong>; Prije godinu dana<br />
· opazila je opet krvi i bolove . u križicah. ·Uterus povećan, anteflektiran (sonda<br />
ulazi do 12 ctm.): Iz cervixa vire mali polypi sluznice, koji su curetom izvadjeni<br />
i uz to nešto veziva iz fundusa, koji se izpostavi kano carcinom. Da<br />
se uzmogne uterus vaginalno • izvaditi, mora se vagina sa obje strane dubokimi<br />
zarezi do p01'tio vaginalis razrezati, jer je bolestnica veoma debela te<br />
. vagina atrofična i veoma uzka. Na lievoj strani sperinatica jako · krvari, ligatura<br />
svaki puta odpada, s toga se 9stave Peanove kliešte 48 sati, a onda se<br />
izvade, a krvarenja više nema . . Tk bolesti u · toliko neuredan, što je već od<br />
prije postojeća cystitis veoma se pogoršala usljed nuždnoga kathetera, dočim<br />
je rana iza izvadjenoga uterusa kano i s obje strane vagine sasma liepo ·<br />
zarasla . . Bolestnica je za sada navodno zdrava (6 mjeseci od operacije).<br />
Qarcinoma exulceratum p01·tion. vaginal. Supruga savjetnika, 37 g. stara,<br />
slabašna i bileda, navadja, da 3 mjeseca krvari, da ju bole križa i noge. Rodila<br />
je 3 puta lahko i uredno. _<br />
Tumor u veličini male jabuke, tvrd, čvorast, lako krvari, pokrit gnojnim<br />
detritusom, prama lie vo se . počimlje širiti na sluznicu vagine, a parametri um<br />
s te strane nešto resistentan. Exstirpacija tipična bez ureza u vaginu, peritoneum<br />
nije sašit; već šupljina jodof.gasom izpunjena. Tek bolesti nije bio<br />
uredan, jer je došlo do gnojne parametritis, koja je mnogo gnoja ·secernirala<br />
· i bolestnicu . slabila. Infekcija poticala je jamačno od exulceriranoga carcinoma,<br />
koji se posve nije· mogao desinficirati, te će biti u takovom slučaju bolje, · na<br />
dva puta operaciju izvesti, excochleaciju i cauterisaciju carcinoma, a za malo<br />
dana tek exstirpaciju uterusa. Za sada je bolestnica ·· zrava. (5 injeseci od<br />
operacije.)<br />
. Akromegalia.<br />
Napisao dr. Pavao Ćulumović, . bivši sekundarni iečnik obće javne bolnice . u Osieku, -sada<br />
prim. liečnik u Ogulinu.*<br />
Mjeseca ožUjka prošle godine 'liečen je u osječkoj bolnici bolestnik, koji<br />
je osim sarkoma na lubanji, bolovao · i od dosta riedke afekcije, poznate pod ·<br />
imenom · "akromegalia". Mislim da je slučaj dovoljno interesantan i. vri edan,<br />
. ·<br />
da se objavi. Priobćiti ću najprije opis bolesti : .<br />
* Prešta,mpano iz .Liečničkog izvješća za godinu 1894." osječke .obĆe javne Huttler<br />
Kohlhoffer-Monspergove zakladne bolnice u zemaljskoj · upi·avi od ravnatelja bolnice dra.<br />
·<br />
Vatrosl. Schwarza. .<br />
Br. l. Llečnič,k i Viestnik <strong>1896.</strong><br />
· Damjan R., 30. god. star; nadničar iz Baranje, došao je 5 . . III. 1894 . u<br />
osj ečku bolnicu radi žestokih rheumatičkih bolova u obim koljenima i radi<br />
tumora na desnoj strani lubanje i na desnom licu.<br />
·<br />
Iz anamneze se razabira, da je otac bolestnikov mmo od akutne bolesti<br />
u osam dana, a o majci ne zna ništa, jer je umrla, kad su mu bile tri godine.<br />
U rodbini ne ima ni.lmkove nasliedne bolesti . .<br />
Bolestnik prije uviek zdrav, bio je prije 3 godine operiran u Budimpešti,<br />
te mu je exstirpiran neki tumor ria luhiuiji bolestnik se sjeća .]:oš svoje<br />
diagnoze: "sar com " . tri mjeseca kasnije bio je ponovno · operiran, ovaj put<br />
na ·licu, no opet bez uspjeha, te ga sada vidimo s drugom recidivom sarcoma.'<br />
. Svoju · sadanju afekciju; koja nas u prvom redu interesira Umju bolestnik<br />
nazivlje "otok ruku i· . nogu", zamjetio je prije . godinu dana, dakle<br />
poslie prce recidive sat·conta. Prije no što su ·mu krajni udovi počeli hypertrophirati,<br />
patio je mnogo od žestokih rheumatičkih . bolova u obih noguh.<br />
sa dvie intermisije, svaki put po tjedan dana. Kako bolestnik veli, otekle su<br />
mu noge ovako silno, kao što na slici . vidimo, . u elva tjedni U posljednje<br />
vrieme ostalo je stanje nepromienjeno. Osim toga tuži se bolestnik, đa mu<br />
noge trnu, a od boli da ne može hodati. Osobito kada noge diže, osjeća<br />
žestoke boli. Velika slabost i nemoć od septembra 1893. Posljednje tri godine<br />
trpio je mnogo od nesna, 'i to radi tuniora. Od posljednje pol godine<br />
jaki kašalj, adkada .s pljuvanjem krvi, noćni znojevi, slab tek. Polydypsie<br />
ne ima.<br />
Status praesens : Na prvi mah opaža se, da je stanje boles;tnika vrlo<br />
težko. Uz pripomoć težkom mukom hoda i odmah se zasopi. Disanje je ueestalo<br />
i kratko, govol' lagan i tih. Tielo je srednje velieine, malko pognulo,<br />
eelo u lievoj polovici namršteno, izraz lica bolan . .. Nadalje vidimo na licu<br />
sliedeće : Pred desnim uhom počarn od sliepočice pa do dalnje čeljusti prostire<br />
se kao šaka vel·iki tumor, koji je nepravilna -kvrgava oblika, vrlo tvrd, .<br />
nepomičan i uz pritisak veoma VJ'iedljiv. Osobito udara u oči onaj dio tumora,<br />
koji se prostre pred uhom, te je velik kao kokošje jaje, a odieljen je brazgotinom<br />
od dl'ugog nešto manjeg, koji siže više prema licu. Preko ovog potonjeg<br />
tumora pa sve do dalnje čeljusti prelazi široka ljubičaste boje zarastica,<br />
koja je vrlo osjetljiva te puna većih .i manjih čvorova. , Osim toga vidimo<br />
nad desnom polovicom čea, i to na gr·anici kosti tj emenice i čeonice 9 ctm.<br />
dugu bjelk1:1stu zarasticu, koja se u sagitalnom sinjeru l ctrn. mi desno od<br />
središnje crte prostire. Zarastica je fixirana, vrlo osjetlj iva te lie vi . dio okolo<br />
zarastice maiko uzdignut. Po cielom tielu razsijtM je još prilična mno.6inc.<br />
većih i manjih čvorova, i to : jedan kao lešnjak veliki na lievom supraorbitalnom<br />
rubu, . kao ·kokošj e jaje velik tumor u sredini zatiljka, dva kao lešnjak<br />
velika pomična i v·lo vi·iedljiva čvora na desnoj lopatici izpod spine, dva<br />
isto takova na desnom deltoidesu, ' jedan kao kokošje jaje velik tumm; na<br />
lievom deltoidesu i jedan manji izpod njega, nadalje jedan vrlo· maleni aii<br />
neizn1ierno osjetljivi čv·or na manubriu sterni, isto takav na Iievom carpusu, . .<br />
lievom koljenu i na .vanjskoj strani desnog koljena.<br />
Desna strana čela je· gladka i bez nabora, desna gornja vedja ne može<br />
da zaklopi oka, desne nasolabialne brazde nestalo je, · na istoj · strani ·. visi
10 Liečnički Viestik <strong>1896.</strong> Br. 1.<br />
ustni kut. Bolestnik, može jedva malko usta otvoriti i rt jezika izplaziti ; jezik<br />
skreće na lievo. Kako se vidi, postoji periferička uzma desnog faCialisa, da<br />
kako radi tumora.<br />
Ako svrnemo okom na sam deformitet, to vidimo na prvi mah · (vidi<br />
sliku I. i II.), da su gornji extremiteti počam od lakta dolje i dolnji počam.<br />
od koljena ne samo debljinom, već i duljinom nerazmierno razvijeni. Ko.ža je<br />
na tih mjestih debela, malko tvrdja, na pritisak p1·stom ne zaostaje nikaki<br />
utisak, vene na koži debele i veoma razvijene.<br />
Podkožno vezivo slabo razvijeno. Kroz kožu i mehke dielove osjećaju<br />
se odebljale kosti. Nokti su prilično kratki, ali široki i malko zavinui. ·<br />
U mnogo manjoj mjeri deformirana je glava. Ipak se jasno razabire;<br />
da je dolnja čeljust, a napose prednji dio;mnogo jace razvijen i hypertrophiran.<br />
Br. 1. Liečnički Viestnik 1396. 11<br />
Lubanja razvijena je pretežno u anteroposteriornom promjeru, u bitemporalnom<br />
normalna, kao što pokazuje i brojevi mjerenja, koje ću kasnije··<br />
navesti. . Prema tomu je lubanja ovalna oblika. Protuberantia occipitalis je<br />
dosta znatno razvijena, nos neznatno deblji, dolnja ustnica odebljala. Radi<br />
tumorom fixirane dalnje čeljusti vidi se samo rt jezika, al čini se:da jezik<br />
nije hypertrophičan.<br />
Larynx normalno velik, isto tako i štitulja (Glandula thyreoidea).<br />
Koža na prsima i ledjima tanka i mlohava, podkožno vezivo vrlo slabo<br />
razvijeno, , ključice odebljale, kost grudnica i rebra razmierno debela. Mišičje<br />
na prsima i nadlakticama vrlo slabo i atrophično, te na ovih posljednjih<br />
znatno kontrastira sa nerazmierno razvitom podlakticom i rukom. Isti kontrast<br />
opažamo na dolnjih extremitetah, gdj e je mišičje gnjata vrlo atrophično.
Llećnički Vieslnik <strong>1896.</strong><br />
·············-··- ---- -- -- -- -- -- -<br />
Br. l.<br />
Motorična · snaga· mi::iiCJa gnjata vrlo slaba, te ju n1oeš slabim · p1;i:.<br />
tiskom ruke. paralysirati. Isto tako na rukuh, gdje dynamometai' pokazuje<br />
desno 17°, a: lievo 12° (prema 30 ° -50° normalno).<br />
Reakcia zjenicct na strjetlo i tminu norrnalnct.<br />
. Goljenični reflex (Patellarsehnenreflex) desno normalan, lievo pojačan<br />
. te naginje dapače na ' goljenični klon us.<br />
. Osjetljivost (Sensibilitat) taktilnih i termičkih podražaja . na ruku h i noguh<br />
malko jača, nego li nornialno.<br />
Osjetljivost mišičja (MuskelsensibiliHit) uzdržana.<br />
Erb, koji je u Ai·chivu fi1r klinische . Medizin br. 42, · tri slučaja Akromegalie<br />
publicirao, 1ztražio je takOdjer gctlvaničku i fitrctdič!cu ntzdm.živost<br />
m-i.ija i živaca, te konstatovao siiedeće : koža dotičnih bolestnika pruža vrh;<br />
malen odpor struji, naprotiv su minima struje, koja još mišicu i živac trznu,<br />
vrlo velika. Tako je za trzaj katod0m zatvorenom strujom (KSZ) trebalo<br />
4·5- 6·0 1\'I;i\, dočim je nol'lnal no O·o-2·0 MA dostatno. Naš gal va nički aparat,<br />
kojim sam našeg bolestnika iztraživao, .te koji za oiida još nije bio podpun,<br />
mogao je kod svakog deugog bolestnika razviti str-uju jaku 5·0-6·0 MA, ali<br />
·kod Ahomegalie samo 2·50 MA, te ovako jakom strujom nisam mogao nili<br />
živac, niti mišicu · ti·znuti (KSZ), šLo se podudara s drugim diel6m . Erbove<br />
tvrdnje, ali ne s prvim.<br />
Popriečna mnoiina molcra(<br />
: llr. l. Liečnički Viestriik <strong>1896.</strong> 13<br />
. .<br />
Dulj!Qa nosa<br />
Širii1a nosa<br />
Širina jezika blizu šiljka<br />
Objam vrata . . . .<br />
NaJveća širina ključice .<br />
Objam .nadlaktice . . .<br />
Objam lak tenih · sglobova<br />
Objam podlaktice (srrdioa)<br />
Objam podlaktice u carpusu<br />
Duljina .ciele ruke<br />
Dulj ina nadlaktice<br />
Duljina podlaktice<br />
Duljina · ruke u smjeru srednjeg p.1·sLa<br />
Objam ruke bez palca<br />
Objam ruke s palcem<br />
Širina ruke bez palca<br />
Širina ruke s.palcm<br />
Objam šake . . . · .<br />
Duljina prsti :<br />
palca<br />
. kažipi·sta<br />
srednjeg prsta.<br />
IV. prsta<br />
V. · prsta<br />
'<br />
OlHctm phalanga :<br />
. na palcu<br />
· · ka7.iprst.u<br />
Nokti .'<br />
" srednjem prsl.u 8·2<br />
lV. ,. 8·0<br />
» v.<br />
na palcu<br />
" kažiprstu<br />
:o sredn;jem<br />
» IV.<br />
» v.<br />
Dobija kr ajna uda :<br />
Objam koljena<br />
. Širina palelle •<br />
. .<br />
»<br />
tibiae (gore)<br />
(u .sredini)<br />
" (dolje)<br />
.<br />
Objam lista (Wade)<br />
iznad malleola<br />
» p1eko · malleola<br />
prve :<br />
)·0 cm.<br />
8·o<br />
duljina:<br />
3·0 cm.<br />
2·0 ))<br />
2·3 »<br />
1·8 ))<br />
2•0<br />
----------------------·---- ----·-- -- -------<br />
treće :<br />
s·o<br />
10·2<br />
11·0<br />
10·0<br />
R·3<br />
s·o em.<br />
7·0 . ><br />
7·0<br />
7·Q<br />
G·5<br />
širi na :<br />
3·0 cm.<br />
2•0<br />
2·5<br />
1·8 »<br />
2·0 ,.<br />
cm.<br />
»<br />
. .<br />
5·0· cm.<br />
. 3·2 •<br />
5·0 .<br />
33·0 ><br />
3·0 »<br />
19·5 »<br />
25·8<br />
21;0 ;<br />
20·0 .<br />
71·0 »<br />
33·0 ><br />
44·0 •<br />
.19'5 »<br />
22·5 »<br />
25·0 <br />
10·0 »<br />
12·5 »<br />
31·0 »<br />
39·5 cm.<br />
6.·5<br />
6·0 »<br />
5·0<br />
4·2<br />
32·0<br />
23·0<br />
31·0 »·
' 14 Llečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
Stopalo :<br />
Objam stopala u sredini<br />
Duljina stopala<br />
Najmanja širina stopala<br />
Najveća širina stopala .<br />
Objam na podnožju prsti<br />
Promjer medj u malleolima<br />
Duljina palca<br />
» H. prsta<br />
UL prsta<br />
,. IV. prsta<br />
y. prsta<br />
Objam. phalanga:<br />
na palcu<br />
• II. prstu<br />
• III. prstu<br />
• IV . . Prstu<br />
• V. prstu<br />
Nokti :<br />
palca<br />
IL prsta<br />
V. prsta<br />
Za kratko vrieme ostavio je<br />
nikakove polakšice.<br />
.•<br />
prve :<br />
10·5 cm.<br />
7·0 »<br />
G·5<br />
7.0 »<br />
,<br />
širina:<br />
3·2 cm.<br />
2·5 . »<br />
2·0 »<br />
bolestnik bolnicu,<br />
treće :<br />
11·0 cm.<br />
8·0 »<br />
7·0<br />
7·5 »<br />
7·0<br />
duljina :<br />
2·5 cm.<br />
2·0 »<br />
1·8 »<br />
jer n\je dakako<br />
Br. 1.<br />
28·0 cm.<br />
26·0 ))<br />
7·0 •<br />
10 · 5<br />
25·5 •<br />
7·0<br />
7·0<br />
5·5 •<br />
5·2 »<br />
5·0 »<br />
4·0 »<br />
osjećao<br />
Toliko o samom slučaju. Da Je opisana afekcij;i zbilja akrornegalia,<br />
razabira se jasno iz cielc>g . opisa. (Svršit će se.)<br />
O Zirmovom načinu liečenja hypopyonkeratitide.<br />
Od dra. Miroslava Čačkovića-Vrhovinskoga, sek. liečnika u bolnici mil. sestara u Zagrebu.<br />
U br. 44. •Wr. klinische Wochenschrift« priobćuje dr. E. Zirm, primarij u<br />
Olumucu, novi načinliečenja hypopyonkeratitide (Roser: Ulcus septicum, Stellwag :<br />
Ulcus serpens, Samisch). Prije svega ustanovljuje ime hypopyonkeratitis kano<br />
najsgodnije, jer je odlučni simptom iste zapala šarenice sa nakupljenjem<br />
gnoja u prednjoj očnoj komori.<br />
Iza toga spominje u kratko symptomatologiju i razvoj bolesti, te prelazi<br />
na kritiku dosadanj eg liečenja, da onda izvede i obrazloži svoj način.<br />
Dosadanja the>rapija polazila je svakako s pravog stanovišta, kada je<br />
propisivala antiseptična sredstva , jer su kano pobudnici zapale sigurno<br />
dokazani schizomyceti, poglavito staphylococci. Nu bakterije uni$tujuća sila<br />
ovih sredstava (dapače ni sublimata, ni jodoforma) nije pouzdana, jer je ili .<br />
nedostatna ili naskoro prestaje. U s lied toga napreduje progresivnost septičr10g .<br />
roženičnog čira, tako da se moraju upotrebiti jača, već sama po sebi_ raarajuća<br />
sredstva kano izgrebenje, palenje i opet prorezanje nožem. A i to<br />
često bez uspjeha. Imade li pako uspjeha, to su konačne zarastične mutnoće<br />
Br. 1. · Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 15<br />
velikim dielom samo poslj edice uporabljenih iiekova, kao što je i često<br />
posljfldica parecenteze po Samischu sekundarni glaukom, jer šarenica zaraste<br />
u · ranu. · (Ovom se doduše dade donekle izbjeći punkcijom s'a suličastim<br />
nožem, koja se učini nad dalnjim rubom roženice koso kroz njezinu debljinu.)<br />
Daljna opažanja odvratila su Zirma od toga i u obće od sve spomenute<br />
therapije.<br />
U jednom sdvojnom slučaju, gdje se je uzprkos svim spomenutim sredstvom,<br />
uzprkos svakisatnom izpiranju sublimatom, i to danju i noćju, roženični<br />
čir razširio do podpunog gnojnog otopljenja roženice, dovele s:u Zirma<br />
gnojne krpe do toga, da je točnije no· obično pregledao spojnicu. Napadno<br />
veliko bradavičavo stanje conjunctivae palp. sup., na kojoj su se držale krute<br />
gnojne krpe, potakla ga je, da. pokuša paliti 1% lapisovom · otopinom. Vodila<br />
ga je kod toga misao, da mikroorganizmi, koji ulaze u roženicu i ondje<br />
razaraju, imadu svoje branište u spojnoj vrećici i da su neprestanim novim<br />
dolažanjem u roženicu uzrokom progresivnosti. I sbilja, stanje se popravi,<br />
izlučivanje se umanji, roženica se očisti, istina, a da nije ništa preostalo od .<br />
njezinog normalnog sastava, jer je već prije bila sva razpala.<br />
To ga je pobudilo, da ovaj način i u buduće uporabi i da se ostavi<br />
sasvim ostalih sredstava, te je vidjevao, gdje i težki slučajevi izcieljriju s tako<br />
neznatnimi mutninami roženice, kako ih nije nikada prije vidio. Priobćuje u<br />
kratko po vjest ·bolesti od 7 slučajeva, gdje· je hypopyon brzo izginuo, roženica<br />
skoro sasvim prozirna J?Ostala, izuzam sedmi jako težki slučaj, gdje je<br />
prozirnost samo u polovici povraćena.<br />
Način liečenja je sliedeći : Zirm pali većinom sa 2% raztopinom arg.<br />
nitric., i to dva put na dan: u jutro i na večer. On maže na obični način<br />
(uz okre>nutu gornju vedju) kistom, i to obilno, da i u prelaini nabor<br />
dosta dolazi, te izpire običnom vodom. Kratko vrieme iza toga daje atropina<br />
i povezuje · Brtmsovmn, vatorn. · Atropin rabi, da izbjegne stražnjim<br />
synechiam i kano antyphlogisticum radi postojeće · iri tide. Osim toga daje svaka<br />
dva sata (radi jake sekrecije) izpirati običnom vodom i mienjati povoj. _:_<br />
Palenje lapisom se jako dobro podnaša, te niti nedjeluje nepovoljno na<br />
iritidu. Dakako treba, se uviek prilagoditi okolnostim, te rabiti izmjenično<br />
· 1-2°/o raztopinu. ·Samo se sobom razumije, da se imadu i druga vrela infekc\je,<br />
kano npr. blennorrhoea sacci lacr. takodjer liečiti.<br />
Zi rm obrazlaže djelovanje ovog načina ovako : Palenje lapisom u<br />
prvom redu djeluje na spojnicu, jer se suzdrža,je proliferacija mikroorganizama,<br />
uzte>žući im branište. Na čir i na gnoj u očnoj komori jedva da će direktno<br />
djelovati. Nu budući se cocci u roženici jedva pomnažaju, nego dapače p'ogibaju<br />
u vlastitih izlučnih produktih i uslied reaktivne zapale, to dostaje •razorenjem<br />
njihove proliferacije u spojnoj vrećici sustaviti daljnu navalu u roženičnu<br />
tkaničinu, jer čini se, da je jedini uzrok neprekidn pogresivnosti. Ako<br />
je ustanovljeno vrelo daljne navale, to može roženica sama svršiti sa već<br />
postojećirpi promjenami
16<br />
...<br />
Llec!nlčkl Vlestnlk <strong>1896.</strong><br />
llr. 1.<br />
. .<br />
Ovo tuntaNmjo lriću. deljenja objasnjuje, zašto čirovi kod liečenja lapisom<br />
ne ua.rrw:lnju, · n hypopyo11 gine u istom razmim:j u, kao i infiltracija u roženici.<br />
llaln;ja posljodi.ca slacionarnosti čirovog obje1i1a jest, da je konačna<br />
r.araRtiea po priliei tako velika, kano čir u početku liečeiija i da je mutniilamanjo<br />
gusta, jer se progresivnost ne zapriečuje smci u širinu, nego i u dubljinu.<br />
J baš u tom, što se popravak .već promienjenog i nak1iada već razorenog<br />
prepušta naravi, leži uzrok, što je konačna mutnost tako povoljna.<br />
Na koncu skuplja Zinn sve probitke svoga liečenja u sliedeće točke :<br />
l . . Ne prouzročuje se nikakovo novo razaranje.<br />
2. Dalnja progresija se odmah zapriečuje.<br />
3. Naravnom ciepljenju prepušten čir ostavlj a povoljnu mutninu.<br />
. 4. Način je sasvim jednostavan i tečaj bolesti krači i mnogo povoljniji,<br />
nego ·do sada.<br />
U br. 46. • Wr. ldin. vVochenschrift• ustaje Czermak proti Zirmu, nu samo<br />
u toliko, što mu poriče prioritet i djelovanje lapisa samo na spojnicu ka1l.o<br />
hranište bakterija. Axel Holmer već je 1883. publicirao Iiečenje hypopyonkeratitide<br />
sa arg. nitric, kako se rabi na klinici Hansen Gruta, Ovo liečenje su<br />
najviše rabili englezki okuliste, poglavito Guthrie i Makenzie. Slimisch i Arlt<br />
takodjer spominjn liečenje lapisom.<br />
Hansen Grut svaki dan jedanput čir temeljito namaže 2"/o raztopinom<br />
arg. nitric, jedino, ako je dno čira jako gnojna infiltrirano; rabi . kadkada<br />
raztopinu l : 15. Odmah posije mazanja pokazuje dno čira bj elkastu boju,<br />
koja se isto tako vidi na infiltriranom rubu, tako, da je očito, da je lapis<br />
djelovao upravo na onaj dio ruba, od kojeg proizlazi progresija. I epithel roženice<br />
oko čira pokazuj difuzno bjelkastu boju, a i spojnica je. u većen ili<br />
manjem obsegu pokrita bjelkastom, površnom .escharom. Već za pol sata<br />
počimlje se gubiti biela boja epithela roženice, dočim se na spojnici dulje drži.<br />
Ako Zirm tako maže, da raztopina i prelazni nabor dobro nakvasi, to<br />
se neda izbjeći, da ona djeluje i na roženicu, .· baš tako, kako kod Hansen<br />
Grutovog načina djeluje i na spojnicu. Kod obih djeluje i na spoJniCu i na<br />
roženicu, te nije velika razlika, da li je kod Zirma djelovanje jače na spojnicu,<br />
a kod Hansen Gruta na roženicu.<br />
· Czermak dvoji, da li će Zirmov način u svih slučajevih moći nadoknaditi<br />
chirurgično liečenje, _ baš tako, kako to nije mogao ni Hansen Grutov.<br />
Na koncu preporuča, da se oba liečenja spoje, te da se ne samo spojnica,<br />
nego i čir sam lapisom namaže. Ne treba se bojati, da bi s jedne<br />
strane lapis odviše dražio, niti s druge strane, da bi u tkaničini roženice<br />
ostavljao oborina.<br />
Netom što sam pročitao rečeni članak, odmah sam pokušao ovo liečenje.<br />
Moram priznati, da sam s nekim strahom izčekivao uspjeh,jer moj učitelj Stellwag<br />
upravo je perhorescirao lapis kod zapala roženice i šarenice. Na odjelu nije<br />
bilo u onaj čas svježeg slučaja hypopyonkeratitide, v-eć sa)no dva već kraće<br />
ili dulje liečena. (Način liečenja u ovih bio je izpiranje sublimatom l: 4000,<br />
inspligiranje jodoforma, atropin i povoj.) Tečajem vremen nadošlo. je još<br />
nekoliko fllučajeva, koji su odmah na Zirri10v način liečeni.<br />
Br. l. . Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 17<br />
Od autora sam se u toliko udaljio, što sam pretečn,i "lapis neutralizirao<br />
s raztopinom chlorovog natrija. Nije mi tu samo na parneti bila argyrosa,<br />
koju uz druge prmnjene svakako -zpada spurediw mjesto. Nu svakako neutralizacijom<br />
prije prestaj u boli, a i · suzotok je manji. Suze treba da se<br />
odstrane udarom vedja, kod ovog · opet . bradavičavosti spojnice taru po· čiru,<br />
te time donekle podražuju i _zat!'lžu cielenje . . Eschara . na 9iru štiti ga doduše<br />
od pre jakih posljedica trenja, ou mislim, da je. svakako povoljnije, ako to<br />
trenje i hyperaemija ·prije · pro dj e. ·<br />
I. ..J. š., 32 god., polj"odjelka, primljena 2. listopada. i4 dana prije navodo<br />
-bez poznatog uzroka zilpočela bolest: Conjunctiva bulbi cheni.oticna, jaka<br />
. pericornealna injekcija. Ciela roženica mutna, u sredini, nu više prema dole<br />
· vani čir u veličini leće, dno žućkasto-sivo, prozračno, rubovi infiltrirani. U<br />
· prednjoj · očnoj "komori do polovice sizući hypopyop. Conj. palp. injicirana,<br />
sitno bradavičava.<br />
Kad je 6. studenoga prv'i put paje11a 2°/" lapisovom raztopinom bio je<br />
u gornjem nutarn,jem quadrantu oko 1.5 mm. široki cibltJk prozirne roženice,<br />
iza koje se vidi dio atropinom raširene zj enice. Spojnica gornje vedje hyperaemična,<br />
gdj ekoja bradavičavost. - 7. u jutro počime se roženica preko<br />
dalnjeg unutarnjeg quadranta čistiti, te je već s: prozirna, ' a 9. imade na<br />
okolo 1-2 mm. široki obluk. Sekrecija je još znatna, dočim je ll. već<br />
znatno slabija. 13. Infiltracija roženice · ogr·aničuje samo na prvobitni obseg<br />
čira. 16. Puštena bez povoja, injekcija spojnicE> slaba, pericornealna neznatna.<br />
Sekrecija samo još sluzava. 17. Od puštena · na zahtjev. Sivkasta mutnina po<br />
prilici u Vf'ličini leće . _na mjestu čira. Roženica naokolo u obluku od 3-4<br />
mm. prozirna, . najviše gore mutna, najmanj.e dolje vani. Šarenica dolje vanj<br />
adhaerentna, inače slobodna.<br />
IL A. T., 60 god., nadničarka, priniljena 26. listopada. Ne zna reći, kako<br />
je. obolila. Ciela roženica gnojna infiltrirana, u sredini dugoljasti čir u · veličini<br />
graha, kojeg dulji promjer. stoji po prilici okomito. .Taka pericornealna<br />
injekCija. Spojnica veliko bradavičava, . chemotična. ·· U dolnjem obsegu čira<br />
Descemetokele, koja kas!lije perforir(l.;<br />
7. studenoga u j qtro prvi put touchirana. 8. je u dolnjem unutarnjem<br />
quadrantu roženica nešto "čišća, touchira se i. na večer 2"/o· raztopinom<br />
lapisa. 9, Roženica u gor. nut. quadrantu postaje prozračna. ll. Sekrecija<br />
još jaka. Infiltracija roženice se umanjuje, ·na ·okolo se pokazuje rub šarenice.<br />
13. Obluk prozirne rož.enice· se širi. Sekrecija znatno slabija. 1.4. Pokazuje<br />
se exsudatnim čepom zatvorena zjenica: Bradavičavost na pojnici znatno<br />
manja. 17. Sekrecij a kqro sasvim prestala, spojnica još samo injicirana.<br />
:l'ouchira se samo jedanput na dan. 19. Sekrecija sasvim neznatna, sluzava.<br />
Tnfiltracija se ograničuje samo ·.i1a prvobitni obseg čira. 21. Ostavljeno bez<br />
· povoja, samo još conjli.nctiva ria bulbusu i palpebri injiGirana. 25 .. Samo još<br />
gdjekoja bradavičavost na spojnici gornje ve
.IH Llečn!čki Viestl"'ik <strong>1896.</strong> .Br. l.<br />
Hl. H. A., 45 god., supruga trgovca, primljena 8. studenoga. Prije 14<br />
dana obolila, natrunivši si oko drvetom. Ciela roženica gnojno infiltrirana,<br />
eir obuhvaća skoro cielu roženicu. Hoženica obkoljena chemotičniin obrubom<br />
spojnice. , U doljnem nutarnjem quadrantu čira nalazi se komadić drveta.<br />
Spojnica vedje rahla, papilarno hrapava. Blenorrhoea sacci lacrimal. Na<br />
večer t.ouchirano 2% lapisovom raztopinom i ukapan atropi1i. 9. Extractio<br />
corp. alieni. Spojnica se pali 2%, u suznu vrećicu uštrcava se 1·50% lapisova<br />
raztopina. Svaka 2 sata se· iztiskuje vrećica i izpira oko, a na večer se opet<br />
pali i ukapa atropin. ll. Blenorrhoea bolja, ukupna sekrecija još jaka. Hoženični<br />
infiltrat se počimlje čistiti. Na večcr boli, s toga se izostavlja atopin.<br />
12. u jutro pilocarpin, jer je bulbus nešto tvrd, a na večer cocain. 13. Na ·<br />
večer još boli, s toga se izostavlja svako na roženicu djelujuće sredstvo. 14.<br />
Ne ima :Poli, spojnica samo još jako injicirana. 16. Ex:acerbacija blenorrhoeje.<br />
lH: Blenorrhoea još jaka, sondiranje nemoguće. Roženica još mutna, samo<br />
na okolo nešto prozirnija. 21. Ostavljeno uštrcavanje u suznu vrećicu. 22.<br />
D iscissio canaliculi lacrimalis, nu ni sada nije moguće sondiranje. Roenica<br />
se aplanira, postaje phtisična. 25. Blenorrhoea nešto bolja,. sekrecija manja,<br />
Injekcija conjunctive slaba, ona sama gladka. Pericori1ealna injekcija izčeznula.<br />
. Primariju Mašeku uspije sondirati s br. 3. 30. Pali se samo još u juLro. Čir<br />
očišćen, gladak. 2. prosinca. Sondirana s br. 4. Po podne boli. 5. Cornea se<br />
počimlje izbočivati. Injekcija tako rekuć nikakova. Boli. 8. Oiscissio staphylomatis.<br />
Boli prestaju. 15. Odpuštena. Nikakova injekcija, skoro ciela roženica<br />
prekrila bjelkasto-sivom pomutninom.<br />
· IV. Sestra E. Dolazi 7. studenoga u liečenje. Conjunctiva bulbi j ako<br />
injicirana, oedematosna. U lievom doljnem quadrantu čir u veličini prosenog<br />
zi'na. (Sestl'a boluje od starog trachoma.) Jedanput na dan se pali 2%<br />
lapisovom raztopinom i kadkada ukapa atropin. Posije 12-dnevnog liečenja ·<br />
je čir izčeznuo, a da nije ostavio nikakove mutnine.<br />
V. Djevica L. Dolazi 30. studenoga u liečenje. Conj unctiva bulbi jako<br />
injicirana, oedematosna. (Boluje od starog trachoma.) U lievom dol.inem quadrantu<br />
dest;e roženici manjak roženičile sastavine u veličini prosenog zrna, dno<br />
i rubovi bjeložuti. Pericornealna injekcija. Na palenje 2"/o .lapisovom raztopinom<br />
i ukapanje atropina zacieli se čil' za 10 dana s prozirnom bielosivom<br />
pomutninom<br />
.<br />
VI. G; K.,. l O g., . dolazi l./12. u liečenje. Ulcus corneae e vario la. Već<br />
ltečen atropinom. u sredini roženice manjak u veličini prosenog zrna, na<br />
okolo infiltracija u veličini leće . .Jaka conjunctivalna i pericornealna injekcija.<br />
Co1l.j. palp. sup. sitno bradavičava, gornja vedja crvena oedenuttosna. Touchira<br />
se jedm put na dan 2% lapisom i daje atropin. 5./lZ. Injekcija slabija, . infil- .<br />
tracija biva prozraČnija. 12.{1?. Samo još conjunctivalna injekcija, sekrecija<br />
sasvini. neznatna. Hielo:;iva pruzračna mutnina u obsegu prvobitne i nfiltracije,<br />
ll sredini gušća u obsegu prvobitnog čira, 19./12. odpušten. Nikakova injekcija,<br />
u sredini rože nice nalazi se bielosiva pomutnina . ll veličini makov og zrna,<br />
inače roženica prozirna. .<br />
VII. B. M., 45 god., poljodjelka, primljena 26./1 1. Prije dva mjeseca bila<br />
u bolnici sa conjunctivitis lymphatica; izašla nizliečena. Došla tl bolnicu sa dva<br />
Hr. l. · · Liečnički Vlestnik 1896 . 19<br />
mala manjka u veličini makovog zrna vani i unutra, jedan dolje preko veličine.<br />
prosenog zrna. Dno obloženo; :naokolo žućkasta ·infiltracija. U prednjoj očnoj<br />
komori po pr. 2 mm. visok hypopyon. Pericornealna injekcija. Conjunctiva .<br />
bulbi injicirana, conj. palp. jako malo injicirana. Touchira se jedanput na,<br />
dan 2% lapisovom raztopinom i ukapa atropin. 29./11. Hypopyon izčeznuo.<br />
Jnfiltracija čirova mnogo manja. Sekrec\ja neznatna 3./12. Čirovi se čiste,<br />
infiltracije ne ima. više. 10./12. Dno čirova čisto pozračno. Još pericornealna<br />
i conjunctivalna injekcija. 18./12. Postoji još samo dolnji čir, ostali su već<br />
zarasli, te pokazuj u bielosive pomutnine. 28.112. Ne ima injekcije. Sekrecija<br />
nikakova. Bielosiva manje više prozračna pomutnina se proteže od vani prema<br />
dolje. Šarenica dolje adhaerentna. Bolestnica se odpušta.<br />
VIli. M. B., 54 g., nadničar, primljen 18./12. Ne zna reći ni kako, ni kada .<br />
je obolio. U sredini roženice manjak sastavine preko ·veličine leće, dno mu<br />
obloženo, žućkasto, skoro ciela roženica žućkasto . infiltrirana, mali hypopyon.<br />
Jaka pericornealna injekcija, conjunctiva bulbi oedematosna injicirana. Conj.<br />
palp. sup. jako injicirana, sitno bradavičava . .J:lra sekrecija.<br />
18./12. na večer tonchin se s 2% raztopinom arg. nitric. i ukapa<br />
atropin. Tonchira se dva put na dan 22 ;12. Infiltracija 1 anja i prozirnija .<br />
Hypopya više ne ima. Gore unutra obluk prozirne roženice, iza koje se vidi<br />
šarenica razširena atropinom. Sekrecija još jaka. 26./12. Skoro ciela gornja<br />
polovica roženice prozirna. Sekrecija slabija. Conjunctivalna injekc\ja još jaka,<br />
pericornealna slabija. 30./12. Infiltracija još samo oko čira, koji se više ne<br />
razpada. Na conjunctivi pal p. sup._ još gdjekoja bradavičavost. Bolestnik ostaje<br />
u liečenju.<br />
Promatraju li se gornji slučajevi, to je svakako slučaj III. uslied hlenorrhoe<br />
:Sacci lacr. tako nepovoljan, da je gubitak oka panophtalmitidom upravo pravilo,<br />
a ipak nije došlo do . perforacije, bulbus nije postao phtisičan, već samo<br />
atrophičan. Slučajevi I. i II. bili bi i započetim liecenjem zacielili, ali očito<br />
je vanredno brzo i povoljno napredovanje cieljenja, odkad su paljeni . lapisom.<br />
Poznato je, kako težko zacieljuju čirovi na trachomatoznoj bazi, a kod slučaja<br />
lV. i V. opaža se, kako je brzo, i to kod prvog bez svakih posljedica zacielio<br />
čir. Slučajevi VI., VII. i· VIII. svakako pokazuju najočitije povoljno djelovanje,<br />
jer je kod VI. brzo izginula infiltracija, a kod VIJ. i VIIL hypopyon tako brzo,<br />
· kako ga nismo vični v i djeti ginuti kod nijednog drugog · liečenja.<br />
I ako ti svi slučajevi ne odgovaraju sasvim slučajevom za prokušavanje<br />
novog načia liečenja, to . ipak i ovi, a nekmo li ostali, pokazuju · tako . očiti<br />
uspjeh; da mogu taj način liečenja svoj gospodi kolegom najtoplije preporučiti.<br />
Na koncu ugodna mi je dužnost, da se na ovom mjestu zahvalim mom<br />
primariju dru. Mašeku, da mi je. gornje slučajeve na publikaciju prepustio.
20 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> ·Br. l.<br />
:Zdravstvena izvješća.<br />
Obća i javna Huttler-Kohlhoffer-Monspergova zakladna bolnica<br />
pod :z;emaljskom upravom u Osieku. (Ravnatelj i primarni iiečnik dr. Vatroslav<br />
Seh warz:)<br />
Za mjesec listopad 1895.<br />
Preostalo je u liečenju koncem rujna 108 bolestnika ; iz nova pridošlo ih je 17!1<br />
Ukupno bj e dakle n mjesecu listopadu liečeno 287 bolestnika, sa brojem obskrbnih dan:t<br />
4527. - Odpadak iznaša 130, dakle preostaje . kt;mcem listopada . 157 bolestnika u bol<br />
niČkoj njegi.<br />
U poli kliničkom ambulatorij u zavodskom bilo je i1 ovom mjesecu fl7<br />
siromašnih i bezimućnib bolestnika bezplatno liečeno.<br />
. Rač u.n l i e k o v a: iznašao je u ovom mjesecu 105 for. 60 novč. ili na dan i glavu<br />
računajuć 2·33 novčića. · ·<br />
Po nadležnosti primljeno je u liečenje ovaj mjesec: Iz Hrvatske i Slavonije 9fi, iz<br />
Ugarske 65, iz Ćeske 2, iz Moravske 2, iz KranjAke 7, iz Koruške 1, iz Dalmacije l, iz<br />
Galicije l, iz Bnkovine 1, iz Tirola 1, iz Istrije l i iz Švicarske 1.<br />
I. o d i e l (za unutarnje bolesti). Preostalo u liečenju koncem ruj na 24 bolestnikn. ;<br />
pridošlo ih je iznovice 81. Ukupno bj e dakle liečeno 105 bolestnika.<br />
Od ovih je izliečeno 31, poboljšano 10, neizliečeno 5, a umrlo 10.<br />
Preostalo. je u liečenju ·koncem listopada 49 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu : · upala pluća 2, plućna nabuhlost l, sušica 2, grieške na srclcu<br />
2, ·upala mozgovnih opna l, kljenntna bezumnost 1 i ostarjelost l.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolovahu od bolesti : kolotečnog sustava 5, dihala 34, probavila<br />
10, močila i spolovila 3, 7.ivčevlja 9, krvi i- pretvora 24, kužnog značaja 8, inih 7<br />
(kože l, sglobova 4, simulacija l i prekotrajni otruj olovom 1). - U 1n o b o l n i h bilo je<br />
5 u motrenju.<br />
II. o d i e l (za kiruržke bolesti). Preostalo je u liečenjn koncem rt\ina 84 bolestnika ;<br />
pridošlo ih je iz nova 98. Ukupno bje dakle liečeno 182 bolestnika..<br />
Od ovih j e odpušteno: izliečeno 58, poboljšano ll, neizliečeno 3, a umrlo 2.<br />
. Preostalo je u liečenju koncem listopada 108 bolestnika. ·<br />
Uroci smrti bijahu : rana u bodina l i rhacbitis 1.<br />
. Bolestnici toga mj eseca bolovahu-: od novotvorina 6, pratvorina l, ozleda kože i<br />
mišičja 19, ozleda kostiju i sglobova 14, bolesti kolotečnog sustava 2, očiju 11, - ušiju ti.<br />
spolovila i močila 8, kože (izuzam bolesti sifilitičkog znaČaj a) i podkožnog veziva 30, pro<br />
bavila 5, bludobolje 73, gibala 11. - Rod i lj a bilo je 2, od kojih je porodila 1.<br />
O p er a e i j a izvedeno bj e u mjesecu listopadu sljedećih :<br />
.<br />
.<br />
E p i e y s t o t o m i a. M. S., 5 god. star, boluje po prilici. poldrugu godinu od po<br />
težkoća _pri mokrenju. U posljednje vrieme pojačale su se iste neobično .. Kod iztraživanja<br />
pipaljkom ("Steinsonde") nadjen je kamenac.<br />
Operacija uz poHieno zdjelite i napunjen mjehur. Razrez po Gfmthern u popriečnom<br />
pravcu. Pošto je kamenac odstranjen, sašiven je mj ehur u 2 etage, a zatim mišice i koža.<br />
N!t obadva ugla razreza drainirao se je predmjehurni prostor. Trajni procurak je uveden.<br />
Tečaj afebrilan. Kamenac je ovli.lan,. kao orah velik, sastavjen od urata i nješto phosphata<br />
oigor. Težina .. : 8·20 gr.<br />
·<br />
E p i e y s t o t o m i a. I. R., 4 god. star, boluje po prilici godinu dana od potežkoca·<br />
pri mo1n·enju, koje se u posljednje -vrieme tako povećale, da kod mokrenja gužnjak<br />
·<br />
prolabira.<br />
Operacij a uz povišena zdjelište. Razrez popriečan. U mjehliru nalaze se 2 kamenca.<br />
Pošto su odstranjeni, _ nije se mj ehur radi obstojeće prilično jake upale istog sašio, nego<br />
samo ea nekoliko šavova za -trbušne mišice . fiksirao. - Razrez mišica i kože suzio se je<br />
sa nekoliko šavova, a u sredini bude uvedeno dva draina, kroz koje se je mjehm· i .izpirao.<br />
Tečaj normalan, afebrilan.<br />
·<br />
.<br />
.<br />
Br. l. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 21<br />
Kamenci sastoje se iz ura t i nešto · phosphata, jesu ovalni, kao golublje jaje ve-<br />
. .<br />
hki, a teže 16 grama. (Jedan -9·70 gr., a drugi 6·30 gr.)<br />
.<br />
E x e n. t e r a t i o o r b i t a e p pt. sarcoma . bu l bi ; O p er a t i o l a b i i l e p o r i n.<br />
secund . .Malgaigne ; O. phimosis sec. Roser (2) ; O. paraphymosis ; O. pterygii secund.<br />
Arlt ; . Exc·o c . hleat . io uter (2) ppt. carcinoma et post abortum ; Exstirpatio epi<br />
theliomat . In regwne cc1 lacrymal. ; E. lipomatis nuchae ; Sutura -tendinum<br />
post vuln. seccat. man. ; S. perinei post rupturam ; 'Ligatura nodi hamorihoid. ·<br />
Taxis hemiae incarcerat.; Punctio thoracis ppt,- exsudat. pleuritic. (3). Incisio e<br />
ex tr a e t i o projectili et fragmentor. hum eri post. vuln. selo petar. brachii sin.<br />
.<br />
M nj ih operacija obavljeno bje 41, a sadren čvrsti povoj radi kostoloma gnjata<br />
naCJDjen<br />
..<br />
jedan.<br />
Za mjesec studeni 1895.<br />
Pre ? stalo je· u li čenju koncem listopada 157 boleatnika; iz nova pri9ošlo jh je 170.<br />
? kt <br />
pno bj e dakle u. mJesecu studenom liečeno 327 bolestnika, sa brojem obskrbnih dana<br />
::>46 . - O dpadak IZnaŠa 144, dakle . preostaje koncem studenoga 183 bolestoika u bol<br />
. . .<br />
mČkOj llJEigt.<br />
. u. P o i k li n i č k o m a m b u l a t or i j u zavodskom bilo je u ovom mj.esecu 57 siro-<br />
·<br />
rnašmh I beztmućnih bolestnika bezplatno liečeno.<br />
. Rač u n l i e k o v a iznašao je u ovom mj esecu 130 for. i 30 novč., od pada indi na<br />
·<br />
clan 1 glavu računajuć 2'53 novčića .<br />
Po na ležnosti primljeno je u liečenje ovaj mj esec : Iz Hrvatske i Slavonije 77, iz<br />
Ugarske 77, IZ Ćeske 2, iz Moravske 2, iz Kranjske 4, iz Štajerske 2, iz dolnje Austrije<br />
2, iz austrij skog Primorja l, iz Šlezke l, iz Bosne l i iz Itlije 1. ·<br />
.<br />
.<br />
I. o d i e l (za unutarnje bolesti). Preostalo u liečenju koncem listopada 49 bolestnika ·<br />
pridoMo ih je iznovice 76. Ukupno bje dakle · liečeno 125 bolestnika.<br />
Od ovih je izliečeno 35, poboljšano 19, neizliečeno 3,_ a umrlo 7<br />
Preostalo je u liečenj u koncem studenoga 61 bolestnik. ·<br />
Uzroci smrti bijahu : srdobol l, sušica 4, krvni izljev u m.oždjane l i na vor razvodni<br />
ce 1. · ·<br />
Bolestnici · toga · mjeseca bolovahu od bolesti : kolotečnog sustava 4, dihala 51 probavila<br />
13, močila i spolovila 2, živčevlja 13, krvi i pretvora 25, kužnog značaja i2. -<br />
.<br />
U m o b o l n i h bilo je 5 na motrenju.<br />
II . . o d .i e l (za kir _ uržke bolesti). Preostalo je u liečenju koncem listopada 108 bolest-<br />
nika ; pndošlo ih je iz nova 94. Ukupno bj e dakle liečeno 202 bolestnik3..<br />
Od ovih je odpušteno: izliečeno 55, poboljšano 18, neizliečeno 5, .a umrlo 2.<br />
Preostalo je u liečenju koncem studenoga 122 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu : rak žliezde predstojnice i pošalina kod mužkarc jednog, koji<br />
.<br />
se Je rad plamenca:_na nozi dao primiti u bolničko lieče.nje.<br />
· Bolestnici toga mjeseca bol9vahu : Od novotvorina 10, patvorina 2 ozleda kože i mi<br />
šičj a l:' ozl d kostiju i sglobova 14, bolesti kolotečnog sustava 2, očij 18, ušiju O, · spo<br />
<br />
_<br />
lovila 1 močila 9, kože (izuzani bolesti sifilitičkog značaja) i podkožnog veziva 36, pro<br />
bavila 2, bludobolje 75, gibala 13.- Rod i lj a bilo· je 2, a babinjača l.<br />
o p e r a e i j a izvedeno bje u mjesecu studenom' sljedećih :<br />
Resectio ge·n u ppt.· . tuberculos. gen dextr. ; A.blatio polypi fi bro<br />
m a t. o s i labii minor; et vagiri.; O p e r a t i o t r ich i a sis sec. Panas (2), sec. Jaesche<br />
Arlt (l) ; O. e a t a r a e t a e sec. Graefe ; Ex e i s s i o l a b i i d u p p l e x.<br />
M a nj i h operacijah obavljeno bje 24 n broju. .<br />
Obća javna bolnica u Ogulinu. (Ravnajući i priinarni liečnik dr. Pavao<br />
6 u l n ·m o v i ć:) .<br />
Za mjesec listopad i studeni 1895.<br />
Koncem rujna preostalo 59, n listopadu nadošla 73 bolestnika, ukupno dakle liečena<br />
u listopadu 132 bolestnika. Od ovih ozdravila 52, poboljšano 20, neizliečeno 7<br />
bolestnika. Umro nije nijedan. Preostaju koncem listopada 53 bolestnika.<br />
·<br />
·<br />
·<br />
.<br />
'
22 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. l.<br />
Mj eseca studenoga nadošlo 96 bolestnika, ukupno dakle liečeno mjeseca studenoga<br />
149 bolestnika. Od ovih ozdravilo 50, poboljšano 19, neizliečena 3, _umrlo 5 bolestnika.<br />
Preostaju koncem mj eseca 72-bolestnika.<br />
Operacija bilo je : Punctio abdominis {6). Incisio et drainage velikih phlegmona {2).<br />
Manjih operacija 20.<br />
Obća javna zem. bolnica u Pakracu {prim. Jiečnik dr. G1·egori ć). Koncem<br />
studenoga . 1895. preostalo je u bolničkoj njegi 101 bolestnik, tečajem prosinc-a došlo je<br />
u bolnicu 60 bolestnika, svega je dakle liečeno 161 bolestnik, koji su obskrbljeni bili kroz<br />
3123 dana.<br />
Od pušteno je iz bolnice : izliečenih 40, neizliečenih 2, umrlo je 6, u bolnici ostaje<br />
dakle koncem prosinca 113 bolestnika.<br />
Pogledom na bolesti · bilo je liečeno, i to : od bolesti centralnog i per:iferičnog živ<br />
čevlja 4, od bolesti dihala 31, od bolesti probavila 9, od bolesti močila l, od bolesti očiju<br />
7, od bolesti kože 15, od priliepčive bolesti kože 3, od kirnržkih bolestih 11, od obćih bo- ·<br />
lestih 44, od bludobolje 36. Ukupno 161.<br />
Operacija obavljeno je 17, medju timi : po jedanput operatio paraphimosis i seqnestrotomia<br />
tibiae sinistrae.<br />
Javna okružno-obćinska bolnica u Vinkovcih (prim. liečnik dr. Ivan<br />
'l' ori s er).<br />
Za mjesec prosinac 1895. ·<br />
Koncem studenoga preostalo 106 bolestnika ; u prosincu prirasla 84, ukupno dakle<br />
liečeno tečajem prosinca 190 bolestnika.<br />
Od ovih je odpu!iteno zdravih 85, poboljšanih 26, neizliečenih 8, umrla su 3. Pre-<br />
ostaje koncem prosinca 68 bolestnika.<br />
Uzrokom smrti bijaše : Gangraena pulmonum, Pneumonia crouposa, Dysenteria.<br />
Važnije operacije tečajem mjeseca prosinca <br />
Epicystotomia propter calcul. vesicae urinariae. Discissio cataractae trumat., Re<br />
positio luxationis humeri sinistri, A blatio epitheliomatis praeputii, Exstirpatio cystid. dei·moid.<br />
ad palp. sup. dextr., Operatio phimosis, Osteotomia propter genu valgum (Macewen), Blepharoplastica<br />
propter entrop. palp. inf., Repositio luxationis antibritchii dextr., AmputatiQ<br />
supravag. portionis uteri propter cm, Punctio cystid. Tetronterin., Repos. luxat. humeri<br />
dextr. invet., Operat. radica). hern. crur. lib. sin., Operat. staphylomat. anter., Enucleatio<br />
digiti med., Exstirpatio bursae muc. praepatell. hype1troph., Amputatio cruris sin., Enucleatio<br />
digiti quarti propter contracturam.<br />
· ·<br />
Okružna obća javna bolnica u Mitrovici. (Prini liečnik dr. Nikola V tt j i ć.)<br />
Koncem III. četvrti 1895. preostalo je 56 bolestnika. Tečajem IV. četvrti p1iraslo<br />
je 232. Svega je dakle u IV. četvrti liečeno 288 bolestnika, od ovih je izliečeno 200 ; poboljšano<br />
18, nezdravo otpušteno 7, ponirlo 11. Prema tomu je cj elokupni broj odpada 236.<br />
Koncem IV. četvrti 1895. preostalo je u liečenj n 52 bolestnika.<br />
Bolestnici liečeni ove četvrti bolovahu : od obćenitih bolesti 47, od skrofuloze i tuberkuloze<br />
9, od bolesti živčevlja 5, od bolesti očiju 70, od bolesti uha 1; od bolesti dihala<br />
16, od bolesti kolotečila 2, od probavila 21, od močila 7, od spolne bolesti 8, od bludne<br />
bolesti 49, od bolesti kože_ 21, od bolesti kostiju 7, od bolesti sglobova 2 Ozleda bilo je<br />
u ovoj četvrti svega 22. Od Taznih slučajeva valja sliedeće iztaknutJ, i to :.<br />
V. V., 27. <strong>godina</strong> star, ratar iz- Laćarka, oprav lj ajući ogradu, udario se oštrinom sje<br />
kire po lievoj nozi iako nesgodno, da je prosekao sebi doljnji dio tibiae, i- to tako, da je<br />
usjek ušao u arter. talo-cruralis, prorezav extensore i jedan dio talusa. Spoljna . rana<br />
12 cm. dugačka, drenirana i saivena, a noga mobilizovana. Posije dugog gnqjenja izliečen<br />
sa ankilozom u pomenutom sglobu.<br />
S. Z., 27 <strong>godina</strong> star, nadničar iz lVlazina, upao u stroj za vršenje i razderao nogu·<br />
do koljena, koja mu je odmah amputirana uz anesteziju sa kokainom. Tečaj izprva nor<br />
malan, no komad kože se nekrotično otislo tako, da je gnojenje nastupilo. Izliečen.<br />
U. P. 18 <strong>godina</strong> star, kažnjenik iz Virovitice, nastradao je u stroju za vršenje. Igra<br />
jući se s jednim radnikom, stane u stroj, koji -mu razmrska svu desnu cj evanicu i koljeno.<br />
l<br />
Br. l. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 23<br />
Odmah je i:r.vedena amputatio femoris .. Operirana rana je brzo zarasla, no usljed silnog gu<br />
bitka krvi ostala slabost, te je opora vljanj e. sporo napredovalo.' Izliečen.<br />
A. G., 34 godine star, rudar iz GJaneka, pao je u rudokopn i izčašio desnu nadlakticu.<br />
U rudokopu pokušano namještenje; neizpade .za rukom, sigurno s bog neobiČne tj elesne<br />
snage ozledjenoga. Pošto je u bolnicu stigao, namještena mu je velikim naporom<br />
ruka po metodi Schinzingerovoj, pošto sn sve ostale metode poktišane ostale bez uspjeha.<br />
Zdrav odpušten posij e 6 dana.<br />
J. L., 29 <strong>godina</strong>. star, nadničar iz Čatrine, radeći u šumi, posjekao se sj ekirom ti<br />
desno koljeno, tako, da je !'ana prodrla u sglob. Nedj elju dana posij e toga došao u<br />
bolničku· njegu sa gnojavnom upalom sgloba. U tečaju liečenja obrazovala se ankiloza, koja<br />
je silom popravljena {redressement forcee). Odpušten sa slobodnim hodanj em, samo u sglobu<br />
ostadoše još slabi ostatci arikiloze.<br />
Predmetom sudbene . iztrage bile su 2 lahke i 4 težke ozlede.<br />
Od operacij a prove dene s- u sliedeće: Operatio phimosis sec. Roser tri<br />
puta, Repositio luxationis humeri, Redrćssement forcee anchylosis genus dva puta, Evidement<br />
necrosis tbc. ossium tarsi, Evidement necrosis tbc. ossium metatarsi, Punctio abdo<br />
minis ( cirrhosis hepatis), N ecrotomia ossis zygomatici (necrosis traumatica usljed udara<br />
kopitom prije 5 mj eseci), Transplantatio cntis sec. Thiersch, Amputatio C1'uris d. ppt. gangraena,<br />
Operati o tricbiasis sec. Jiische-Arlt-Waldhauer, Resectio cu biti sec. Langen beck<br />
ppt. anebylosim osseam et fungum, Tracheotomia (perichondritis laryngis luetica).<br />
Re dr e s s e m e n t f o r e e e anchylosis genus ticaie se dva slučaja, od kojih je<br />
jedan r.adobio gnojavnu upalu sgloba u koljenu, pošto je, radeći u šumi, posjekao se sjekirom<br />
i oštrinom iste ušao u sglob. Kada je upala p1;ešla, prietila je totalna ankiloza u<br />
savijenom stanju sgloba, radi čega je noga silom pružena. Drugi pak slučaj ticaše se jedne<br />
žene, koja je iz nepoznatog uzroka zadobila bolest, posve sličnu gornj oj .<br />
Tr a n s p l a n t a t i o e u t i s s. e e. T h i e r s e h. Kd jednog kažnjenika izveden je<br />
u narkozi evidemen ossium metatarsi radi cariesa. Moralo se vrlo mnogo kože odstraniti,<br />
da bi ·se sve, što je bolestno bilo, u:pištiti moglo. 'Oštrom kašikom izgrebeno je sve do<br />
zdrave kosti, a zatim su stienke velike šupljine usijanim Paquelinom opaljeni. Velika rana<br />
previjena je prosto, a lead je granulirala, izgrebene su granulacije oštrom kašikom i sa<br />
hutine {anaesthesia aethylchloridom, ali prilično nedovoljna) dostatna veličina površnog diela<br />
kože skinuta i usadjena u prečišćenu ranu. Efekt je zaista bio vanredan. Nedjelju dana<br />
iza p!·esadjivanja zarasli su svi presadjeni die! ovi kože bez iznimke, rana je podpuno pokrivena<br />
normalnom kožom. Ostala je fistula iz kosti, kroz koju sada ide normalni gnoj,<br />
(pns bonum et laudabile). Thierschovom metodom smo u punoj mj eri zadovoljni i možemo<br />
je na osnovu ovoga izkustva zaista preporučiti, šta više, držimo, da bi se ista mogla upotriebiti<br />
i kod takovih operacija, · gdje se do sada radi pomanjkanja kože :r.a pokrivanje operirane<br />
rane moralo radikalnije operirati, t. j. više zdravog oduzeti, nego što bi bolest sama<br />
po sebi iziskivala, jednom riečju smatramo ovu. metodu kao dobro došlo i važno sredstvo<br />
Y.H konzervativnu kirurgiju. Valjalo bi pokušati i kod ulcera cruris, o čem radi pomanj <br />
kanja dovoljne kazuistike nemamo izkustva, no u prvom slučaju što dodje, pokušat ćemo je.<br />
Re s e e t i o e u b i t i izvedena je _ radi ankiloze u desnom laktu kod jednog 21 godinu<br />
starog ratara i:r. Šašinaca. Ankiloza je nastala radi fungusa, koji od nekoliko <strong>godina</strong><br />
već traje, te je dj elomice izliečen ankilozom, a dj elomice su jošte ostale fistule . u kostima<br />
i koži. Operacij a je izvedena po Langenbecku, no radi košt-ane ankiloze moradosmo posije<br />
skletiranja kosti doljnji dio nadlaktice propiliti sa lančanom pilom (Kettensiige). Dalje je<br />
operacija na običan način tekla. Bolestnik se nalazi još u liečenj u.
24 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. l.<br />
Terapeutione crtice<br />
. . .- .<br />
Solveol u velikih obrocih . (doz:ili) preporučje Vopelius<br />
. . kod . svih bolesti, koje<br />
· su prouzrokovan e bakterijami. U akutnih bolesti daje · odraslim 15-39, djeci 2-5 kapljica<br />
svake ...,. .2· ure u. mli.eku. Kod prekotrajnih (ki:oničmh) blesti daj e svaki 4. sat.<br />
30-100 kapljica. Kod istih ;;bolesti prepisivao 'je prije kreozot ':{>o 5-15 gr. pro die.<br />
V o p e I i u s tvrdi, da je "vani·edne rezultate" postigao. (Ae:<br />
.<br />
Rdsch .. p. 443;)<br />
l'annigen je · spoj octene · kiseline sa taninmn. On se· sat:no u alkli.ličkih tekućinah<br />
mztaplja, nipošto pako u vodi ili nakiseljenib tekućinah. s· toga ga želudačni sok neraztvara,<br />
već se istom u crievlju u syoje komponente· razpada, te tani.n, koji kroz to postf!-je;<br />
tekar onda počimlje svoje djelovanje. ·Zato se i svagdje. uporabljiva, g'c!j e je t a ni D indiciran.<br />
Pošto je t a n n.i g e n sasvime beztečan; . lahko i rado ga uzimlju i djeca. .<br />
· Prepisuje se kod od-raslih 0·50-1·00 gr. 3---4 put na : dan ; kod dj ece od 2 tj edna·<br />
do l godine 3 puta na da11 .rt od noža do 0·20 gr., kod starije djece· popriečno rt od·noža<br />
do o:oo gr. I n d i e a t i o : Enteritis et gastro enteritis acuta, suqacuta · i napose chroni
· Llečnlćkl Viestnlk 18)6. Tlr. l.<br />
'.l'ako prodje noć, a u mnu jutarnje doba, kad\)o je liečnik mn.lo zadriemao, p01·nži<br />
lilL vmbL li elinikova nov bolestnik.<br />
"Naj oprostiju gospon doktor, da ih vre tak za ran zbudim, znaju, imam danas posla<br />
pri .obćini, nu načelnik, bilježnik i gospon pisar još spiju i nemTei:n do njih, pak si mislim,<br />
budem pređi njih molil za navuk". Da te svi dja.vli odnieli, pomisli si liečnik, nu brzo<br />
upita stranog seljaka, šta želi ?<br />
"Naj mi napravijn cedulju ia barbira, da mi bude pušta! krv od glave", zamoli<br />
liečnika ozbiljno novi bolestnik . .<br />
,",Ma za Boga, vi hoćete, da · vam se. krvi sa glave pušta, ta u tom slučaju morao<br />
bi vam barbir konopcem vrat stegnuti, da žile na glavi vašoj tako !lllbreknil, da ib može<br />
zaj eći i.'".<br />
"No sadu vfdim, da oni gospon doktor nikaj nerazmeju", odvrati liečnikti. selja,k, te<br />
se posprdnim pogledom na liečnika udalji. "Ovi nov(doktori", pomisli si. seljak, "ipak niknj<br />
nerazmeju, ja neZilam, čemu se toliko i tak dugo vuče, a ipak nez11ajn ono, što 11aš barbir<br />
i cielo sel.o zna".<br />
"Krv od glave - pušta se· na nogi, a nigde drugdje na ovječj em tielu, to mi selj<br />
aci dobro znamo, . a znali sn to i naši dj edi, samo doktori to neznitdu, koji bi mo-<br />
Jali znati".<br />
Dr. B.<br />
Razpravr1e viesti.<br />
Mjesečna skupština s b o r a ·li e č n i k a kr a lj e v i n a Hr v a t s k e i· S la<br />
. v o n i j e u Zagrebu bila je dne 30. prosinca 1895. Pošto se· je zapisnik prošle mjesečne<br />
kn p tine odobrio, . izvješćuje predsjednik dr. Lad. Rak o v a ' da je dr. I var.1 B k ari e rr,<br />
privatni liečnik u Beču, pristupio sboru kao redoviti član.<br />
Sboru je prispjela razprava dni. Drag. S e b war z a .Jkb _ _!!,!,lnoJ:e_!iilldU_g!ln<br />
slL!JX.!:le!:e.!l _ _ lli! ..
2K Llečnlčkl Viestnik <strong>1896.</strong> Br. l.<br />
povrh guše 32 enit., izpod gn§e 34 cm., u sredini guše 331/ 2 · ctm. Kad bi se taj tumor<br />
uhvatio i odignuo od dušnika, težko disanje umah bi prestalo.<br />
7. prosinca načinjena bi enukleacija te gušne kv1:ge bez znatnog gubitka lrri, iz<br />
gušne lupine (Kropfmantel), a tik dušnika · bi ta kvrga ligaturarni en · masse podvezana<br />
·<br />
.<br />
odrezana.<br />
. Tečaj sasvim per primani. Od operacije lahko diše i guta.<br />
Zajedno s tim bolestnikom· došao je_ u bolnicu drugi mladić od 18 <strong>godina</strong> iz Bobovice,<br />
sela, koje je 5 ·minuta udaljeno od Otoka kod Samobora. Ima 4 brata, od ovih ima<br />
jedan malu gušu. Inače nema navodno guši'! u selu. ·<br />
Stat. praesens : Bolestnik je za svoje godine vrlo · malen i duševno . vrlo zaostao.<br />
Najveći objam vrata 40 cm. Oba roga kao i isthmus žliezde_ štitulje su .hyperplastična<br />
(Sh·uma parenchymatosa), u parenhimu se ćute razštrkane pomične kvrge, .velike kiw trešnja.<br />
Svaka je in8piracija popraćena oštrim stenotičnim stridorom, koji se na claieko čuje. Dys<br />
· ·<br />
pnoea velika, disanju pripomažu auksiliarne mišice.<br />
o·vaj je bolestnik dobio svaki · dan po jednu ·thyreoidin-tabletu. Već treći, četvrti<br />
dap se. disanje olakšalo. Bolestnici, koji ležahu u istoj sobi i koje po. noći smetaše nj egov<br />
stenotični stl'idor, nisu ga vie po no!!i čuli. Kao što disanje, tako se· i gutanj e popravilo.<br />
·<br />
20. prosinca najveći objam 38·5 cm.<br />
29. prosinca najveći objam 38·0 cm.<br />
Referiram ta dva sluaja. jedno s razloga, · da ·pridonesem prilog vrlom dj elovanju<br />
thyreoidiua kod guše, a drugo da se· upitam kod starije gospode kolega, što je komu poznato<br />
o endemičnom vladanju gQša u Hrvatskoj: ·<br />
· ·<br />
Dr. W i k e r h a u s er: Zagorje, osobito Tuhelj, obiluje gušami. Većina, koj.i dolaze<br />
sa gušami u našu bolnicu, odanle je, a zadnjih <strong>godina</strong> bilo ih je 15 do 20: Za.tim imade nekoliko<br />
slučajeva iz Savske doline, . naročito bliz1i Siska, · te sa Drave. Nego to U:isu bili<br />
kreteni. ·<br />
Što se' tiče porabe thyreoidina; ja bih slavnom sboru naveo jedan slttčaj.<br />
Došao je jedan mladić prije 6 tjedana u našu bolnicu, 'koji je imao hypertrophičriu<br />
thyreoideu, a osim toga pojedine ćv>rove, koji ·su odgovarali malim cystam, eventualno<br />
col oidom . .Mi smo mu davali tablete · i to s početka svaki . drugi dan po jednu, a: kasnij-e<br />
svaki dan po Jednu. Guša je splasnula tako, da su za 3 do 4 tjedna ostali sami čvorovi.<br />
Usli ed toga htjeli smo samo enukleirati ; prestali smo sa tabletami, pak smo pošli na<br />
·<br />
operaciju. · ·<br />
Cieli parenhim sastoji od samih zarastica (strahliges Bindegewebe), a u sredini sj edile<br />
su cyste, koje su l;>ile modre. _Kad smo otvo1ili, pukla je jedna cysta, a iz nj e izcu-<br />
·rila čista krv. U dnu cyste sj edio je parei1hym, preko toga bile su stiene cyste, a u nutra<br />
krv: Enukleirati nije se dalo, pak smo otvorili cyste i kohleom izvadili sadržaj, a krvarenje<br />
je bilo tako silno, da · smo sa jodoformgazom i termokautorom postupati morali.<br />
Nisam još čuo, ni čitao, da u dou cyste sjedi parenhym thyreoideje. Cieli bivši parenhym<br />
bili su sami vezovi (Bindege\rebe), i taj je čvrsto s.iedio na okolici. Bolestniku je dobro.<br />
Ranu mu nismo sašili. Interesantn·o je dakle, da je parenhym za kratko doba izčeznuo,<br />
· a što je preostalo, izgledalo je kao grozd.<br />
Dr. S e h war z: Po tom će bolje biti,<br />
.<br />
da ·se prije operira.<br />
Dr. W i k er .h a u s er: Imademo i jedan protuslućaj; gdje· je guša s oba kraj a; i<br />
gdje bolestnik dobiva tablete.<br />
Dr. S e h w a t z : .Mi smo imali jednoga štajerskoga gušača, kojemu su · tablete očito<br />
dobro činile.<br />
Predsjednik dr. Rak o v a e : "Medicinische vVochenschrift" pripo.vieda o jednom<br />
opažanju glede· uporabe thyreoidina kod kretina, koji imadu gušu. Po tabeli tamo navedenoj<br />
umanjile su se guše, ali ne u svih slučajevih. U tri slučaja ostale su guše nepro-<br />
·<br />
. mienjene ili su dapače porasle<br />
. · Dr. -8 e b war z: Što se tiče. kretiniznia, sjećam se u Osieku jednoga Slavonca, . Taj<br />
je· bio tipičan kl·etin kao kakav Štajerac. ·<br />
· .Dr. W i k e J' h a u s er: -Ja se sličnih slučajeva sj ećam ·iz Bn)da ua Kupi kod<br />
Gašpar ea.<br />
.<br />
Br. l. Liečnićki Viestnik <strong>1896.</strong><br />
----·---........ ____________ _<br />
Dr. S e h l i e k : Koliko se ja sjećam iz novačenja, dolazi struma u umjerenom<br />
Rtepenu i u Peterancih, ali bez kl·etina.<br />
Dr. W i k er h a u s er : Mi smo iz onoga kraja imali takodjer jednu ženu, ali smo<br />
ju Hamo operirali.<br />
Dr. A n t o l k o v ić: Niste li imali odanle jedan slučaj, gdje ste rabili tablete ?<br />
Dr. Vv i k er h a u s er: Nismo tablete. davali, nego smo direktno thyreoideu davali .<br />
;!,ena je ta imala silnu tetaniju. Ako je dva dana jela; bilo je dobro. Pod konac smo joj<br />
morali davati tablete, a jedne je noći iznenada ururla. Bojim se, da je bilo previše tableta<br />
Imala je tipičnu kahe}\iju, koja je kroz mjesece trajala. .Moguće da je umrla i li tetaniji.<br />
Dr. S e h war z: Preporučuje se samo po jedna tableta.<br />
Dr. l'\1 a š e k : Kažu, da te tablete. nisu jednakoga sadržaja.<br />
Dr. S e h ,,. ar z: Prigovarali ·su iY.Ierckovim tabl etam, da Imadu mnogo toksičnih,<br />
a. malo djelujućih substancija. 1\i[i smo rabili 1wie·k Me1'ckove, pak<br />
.<br />
sino opazili, da sn uviek<br />
dobre, n'ismo nikad 'opazili što abnorm.alnoga.<br />
Bolestnik, o kojem sam pripoviedao, imao je .jednoga dana 40" topline, inače je<br />
temperatura bila sasvim normalna.<br />
·<br />
-<br />
Još bih im!\O u kratko spomenuti jedan inte:resantan slučaj .<br />
. .<br />
Prije d vie nedjelje bje k nam dopremljena od redarstva kao . sumnjiva venerične<br />
·<br />
holesti konobarica, 20 <strong>godina</strong> stara.<br />
Našla se kratka vagina, koja je .sliepo svršila en cu! de sac: Ni ti·aga kakovom cervixu.<br />
Na dnu vagine vidjela se mala kao točka .·udubina, u koju najfiniJa sonda nije mogla<br />
dub\je od 2 mm. doprieti. Bimanuelnim iztraživanjem nije se našao sprieda corpus uteri,<br />
veG tek per rectum retroflektirani mali uterus kao orah. Ta je žena obćila spolno s· mužkarcem,<br />
·ali navodno be;: slasti, već joj je taj akt bio indeferentap. Carunculi myrtiformes.<br />
Nikada nije imala menses, ni molimina menstrualia. Sise dobro razvite. Spominjem taj<br />
slučaj radi riedke forme · hypoplasie uteri, naime ·čudno je, da nema nikakova cervixa,<br />
· ·<br />
dočim je inače baš ovaj prilično razvit.<br />
Dr. \V i k er h a u s er: Ja se sj ećam jedne žene iz gornjeg grada,· koja je imala<br />
atresiu vagine, drugo ništa, a bimanuelno moglo se naći mali corpus pljosnat. Ta žena veli<br />
da nije nikada · imala menses·. Gdje je sada,. ne znam .<br />
Na to predavao je dr. W i k e r h a u s e r o ginekoložkih 'laparatomijah, koje donašamu<br />
na drugom mj estu ovoga broja.<br />
Pr e d sj e d n i k: Pošto nitko od gospode nema nikakvoga. pitanja ili primjetbe vrlo<br />
interesantnomn predavanju gosp. dra. Wikerhausera, ja zaključujem današnju sj ednicu time,<br />
da će dne 27. siečnja n ll sati prije podne biti glavna godišnja skupština, a u velja!'\i tek<br />
stmko·vna sjednica, a za tu molim gospodu za što obilniji program:<br />
Dr. A n. t o l k o v i ć : St-ojimo na domaku ove godine, pak nam dužnost nalaže, da<br />
i u ovj sj ednici, gdje smo se ovako brojno gastali, pozdravimo našega vrloga .predsjednika<br />
uz vruće želje, ela nam i u novoj godini isto tako požrtvovno predsjeda i da nas strukovno<br />
vodi u našem radu onim marom, kojim i dosada Ja mu n ime čitavoga sbora ·želim sretnu ·<br />
novu godinu. (Srdačni : Živio predsjednik !)<br />
Pr e d · s j e d u i k : Gospodin dr. Antolković upravo mi je uzeo rieči iz usta, te je ·<br />
govorio ono, što sam ja gospodi htio reći Ja na svršetku ove godirie hvalim svoj gospodi<br />
za onu podporu, koju su nam pružali do· s;tda, a u nadi, da ćete ·gospodo to isto i u buduće<br />
činiti, želim vam sretnu novu godinu ! (Živio predsjednik !)<br />
Time bi sj ednica dovršena.<br />
I njiževne .. viesti.<br />
Liečnićko izvješće obće i javne Huttler-Kohlhoffer-Monspergove<br />
zakladne bolnice u zem. upravi u Osieku -za god . . 1894. Sastavio dr .. V.a<br />
t !'o s la v S e h war z, ravnatelj primarni ·Jiečnik bolnice. Or-iek 1895. Str .. . 199. Sa 3 auto-<br />
·<br />
typija i vie skrižaljka.
a o Li ečnički Viestnik 1898. Br. l.<br />
Dr. Vatroslav Schwarz nadario je i ove godine našu strukovnu literaturu liepim<br />
dj elcem, godišnjim izvješćem . osječke bolnice, koje se odlikuje neobično pomnom i marljivom<br />
izradbom, veoma točnim ·i savjestnim grupiranjem statističnib podataka. Ovo izvješće<br />
pruža ne samo pregled i račun o administrativnom poslovanj u u toj vj ešto upravljanoj<br />
bolnici, već zaslužuje i interes liečnika radi obilja u njem sadržanih medicinskih opažanja<br />
i studija. Medju inim se u njem referira o izknstvih s lactopheninom u liečenju pošaline,<br />
s injekcijami krvnoga seruma u terapiji difterije, s injekcijami kreozotnoga ulja u liečenjn<br />
tuberkuloze, s mliečno-kiselim strontiumom Brightove bolesti, s dermatolom kod ulcerativnih<br />
procesa u crievih. Ima tu liepih opisa zanimivijih operacija.<br />
Dr. Vatroslav S e :h war z napisao je liepn razpravu o a n al g e n u, koji je prokušao<br />
na 15 slučajeva, većim dielom dobrim uspjehom.<br />
Vrlo zanimiva je klinička studija o a kr o m e g a l i j i od dra. 6 u l u m o v i ć a,<br />
koju ilustrira Jiepo izvedenimi slikami. Njegov sli1čaj zaslužuje osobit interes s etioložkog<br />
pogleda ; čudna ta patoložka afekcija nastupila je iza prve recidive sarcoma. Donaamo tn<br />
razpravu u ovom broju.<br />
Dr. K a t i č i ć ·opisu j e doista rie dak slučaj : "Dystopia cor dis - Diverticulum chro<br />
. ni cum c01·dis - Hernia lineae albae" (srdce kao sadržaj) - Hernia umbilicalis et inguinalis.<br />
Proučiv to izvješće, dolazimo do uvjerenja, da slučajevi znanstvene vriednosti, koji<br />
dolaze u osječku bolnicu, nisu za znanost izgubljeni.<br />
Ako još napomenemo, da su bolno-obskrbni troškovi u osječkoj bolnici pro die et<br />
· persona ne podpuno 25 nč., a troškovi upravi nepodpunih 61 nč., tad moramo priznati,<br />
da je osječka bolnica veoma dobro upravljana, pa s toga možemo nj ezinu vrlo revnomu<br />
ravnatelju, g. dru. Vatroslavu Schwarzu, na usP.jehu čestitati, kakvoga je u to kratko<br />
vrieme postigao.<br />
Najnovija časopisna medicinska literatura.<br />
Das oesterreichische Sanitatswesen <strong>1896.</strong> br. l.<br />
Reorganizacij a statusa uredovnoga zdravstvenoga osoblj a. Od e. kr.<br />
min. savj. Dr. v. Kusy-a. Za razvitak zdravstvene uprave u zapadnoj polovici monarkije<br />
toli zaslužni spisatelj navadja u krat.ko, što je učinjeno zadnjih deset <strong>godina</strong>, da se zdrav·<br />
stveno stanj e pučanstva diže. Zatim nabraja u velikih crtah ono, što misli da je za budućnost<br />
potrebno : ne treba samo ono, što je s mnogoga gledišta i na raznih mj est.ih naprednoga<br />
započto ili podignuto uzdržavati i nadopunjivati, već je nuždno, da se još kadšto<br />
nesigurni početci naprednoga znanstvenoga rada dovedu u harmonički, kriepki organički<br />
razvoj, nuždno je nadalje, da se bezdvojbena zdravstvena iznašašća što prije i intenzivno<br />
praktički provedu u dobrobit pučanstvu, da se javnosti pružaju u točno sastavljenih izvj<br />
ešćih pojedinih zemalj a i ciele države vierne slike zdravstvenih prilika, iz kojih će se<br />
neprestano mo6 crpiti podatci, na temelju ·kojih će se zdravstvena uprava usavršivati.<br />
U obima kućama reichsratha prihvaćena je u prosincu prošle godine od vlade<br />
predložena zakonska osnova zakopa o reorganizaciji statusa uredovnoga liečničkoga osoblja.<br />
Broj e. kr. kotarskih satničtva povisuje se od 329 na 340. Do sada obavljalo je zdravstvenu<br />
službu 134 kotarskih liečnika u IX., 195 u X dnevnom razredu, onda ll zdravstvenih perovodja<br />
u X. dnevnom razredu (kod zem. oblasti uz zdravstvene referente), i 26 zdravstvenih<br />
asistenta, · ukupno. 366 ; u buduće biti će 7 zdravstvenih nadzornika (uz zdravstvene<br />
ref"erente u velikih :r.emljah) u VII. dnevnom razredu, 72 kotarska nadliečnika u VIII.<br />
dnevnom razredu, 210 kotarskih Jiečnika u IX. dnevnom razredu, 71 zdravstveni perovodja<br />
u X. dnevnom razredu i 20 7.dravstvenih asistenta, ukupno · 380.<br />
O d zako n a i nar ed a b a sadržaje: N ar ed b n namjestničtva n Gornjoj Austriji<br />
od 6. rujna 1895., kako i kada se imadu predmeti slati zdravstvenomu odsjeku, namjestničtvu<br />
glede bakterioložke pretrage ; naredbu namjestničtva u Českoj od 20. studenoga<br />
1895. o prometu sa takozvanimi Kneippovimi liečili ; naredbu istoga namjestničtva od 30.<br />
rujna 1895. o zabrani prodaje Hommelovoga Haematogena ujedno sa pretjeranimi pohvalnicami.<br />
Razne vi esti. Oduzimanje prava na praksu primaljam radi prouzrokovanoga pometnuća.<br />
Prodaja mješovite robe u prostorijah, gdje se spava, je zabranjeno.<br />
)Jr. l. Liečnićki Viestnik 1898. Bl<br />
Vi esti o ko lini. Od 23. kolovoza pr. g. do 30. prosinca pr. g. bilo je u 56 obliina,<br />
spadajućih u 14 kotara u Galiciji, 434 slučaja bolestnih, od tih je umrlo 283. Okuii.en1<br />
su još kotari Pi·emysl i Srembowla.<br />
Das oesterreichische Sanitatswesen br. 2.<br />
Ra:r.prave e. kr. vrhovnog zdravstvenoga vieća od 4. siečnja <strong>1896.</strong> Izvj<br />
eMe prof. dr. v. Hofmanna o enketi glede reforme medicinskih nauka i izpita.<br />
l. Na želju ministarstva unutarnjih posala razpravlja se strukovno mnienje · posebnoga<br />
odbora glede zahtjeva, koji se imadu staviti sa strane znanstvene i praktičke na opotražbe<br />
onih vještaka, koji će se namiestiti na državnih zavodih za iztražiyauje živežnih<br />
predmeta i predmeta obćenitih temeljem zakona o hranilih.<br />
2. Na upit ministarstva za. poljodjelstvo podaje se strukovno mnienje, u koliko je<br />
dopustiva primj esa običnoga glycerina k vinu sa gledišta zdravstvenoga.<br />
Referenti o prvom predmetu prof. dr. M. Gruber u ime specialnoga pododbora,<br />
n drugom predmetu prof. dr. E. Ludwig.<br />
Zdravstvene prilike u rudnicih, stoj ećih pod upravom e. kr. ministarstva za poljo<br />
32<br />
Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. l.<br />
-------------------_:_ ________ - -------------------------- ----------<br />
Redoviti članovi toga kongresa niogu biti ·.Jiečnici, a izvanredni veterinari, ljekarnici<br />
i zubari. Članarina je 10 mbalja (25 franaka), koja se alje blagajniku uz .oznaku točnoga<br />
imena i prezimena, adrese i" zanimanja (najbolje kartu za pojte).<br />
Radnje razred juju se u 12 odjela, i to : l. obsiže anatomiju (anthropologiju, nor-<br />
. mainu anatomiju, embryologiju i normalnu hystologiju); 2. "fiziologiju (medicinsku kemiju),<br />
3: obćli · pathologiju i patoložku anatomiju, 4. obću therapeutiku (hydrothei·apiju, climato<br />
. therapiju), pharmakologiju, pharmakognoziju i pharmaciju, 5. nutarnje bolesti, 6. pediatriju,<br />
7. nervozne i duševne bolest-i, 8. dermatologiju i venerične bolesti, 9. kirurgiju (ujedno i<br />
bolesti larynxa, ušiuh i zubi) i ophthalmologiju, 10. primljstvo i ginekologiju, 11. higijenu<br />
(zajedno sa zdravstvenom statistikom, socialnu medicinu, epidemiologiju, epizootiologiju<br />
i tehničku higijenu, 12. sudbenu medicinu. .<br />
Službeni jezik za predavanja jest francezki. U debatab moli .se služiti i drugim<br />
kojim evropejskim jezikom, u odsjec!h može se govoriti francezki, njemački i ruskL<br />
Kužne bolesti u gradu Zagrebu mjeseca .prosinca 1895. Glasom<br />
prijavnica predanih kod gi·adskoga poglavarstva bilo· je :<br />
preostalo<br />
koncem oboljelo u<br />
studenoga prosincu ukupno<br />
Dipbtheritis 7 40 47<br />
Croup . 6 li<br />
V ariola l' l<br />
Scal'la:tina 3 7 10 .<br />
Typh. abdom. 12 ll 23<br />
Dysenteria • . l 3 4<br />
}rysipelas 2 10 12<br />
ozdrav jelo<br />
37<br />
2<br />
l<br />
2<br />
17<br />
3<br />
6<br />
nnll'lo<br />
6<br />
4<br />
2<br />
l\.Oncetn<br />
prosinca<br />
lJilo jo bo·<br />
lcstno<br />
7<br />
Kužne bolesti u gradu Zagrebu od l. siećnja 1895. do 31, prosinca<br />
189.5. :<br />
koncem god. tečajem godine k
7. Dr . ...4r..ill§ki. Isidor, privatni liečnik u Osieku.<br />
8. :.:_ _ _Arneri Blaž, obćinski liečnik u Blatu (Dalmacija).<br />
U. Arzt Pat:ao, obćinski liečnik n Starih Banovcih: .<br />
10. Dr. Bachman V,jekoslav, kućni lječnik kr. zemaljskoga _zavoda za umo-<br />
bolne u. -nv-e-n. tJ1' .(?'J-.&
· 88. Dr. HerrYJ:f!:.'t!:11;. Isidor, obćinski liečnik u Pakracu.<br />
89. Dr. Hirschenstein Itija, kr. kotarski liečnik n miru u Daruvaru.<br />
. 90. Dr. Hochma11.er Ubaldo, kr. kotarski liečnik u Garešnici.<br />
91. Dr. Hoffm an Vatroslav, kr. kotarski liečnik u Dugomselu: ..<br />
.<br />
92. Dr. Holze1· Leopold, obćinski liečnik u Sikirevcih.(<br />
93. Dr. Hor;;,k· Ervin, obćinski liečnik u Bos. Novom<br />
94. Dr. ilovanitzki ·Aleksander, . kr. domobranski pukovnijski liečnik u Kar-<br />
v.<br />
95. Dr. Huber Aleksander, e. i kr. štopski nadliečnik, šef saniteta e. i kr.<br />
13. sbora u Zagrebu.<br />
96 .. Dr. ]!!g,_rk'J fA.Adolf, kr. kotarski liečnik u Velikoj Gorici.<br />
97. D. [Ji!ff!'l2.i§.,..Gjuro, privatni liečnik u Zagrebu.<br />
98. Dr. Jakopović pl. Bogdan, privatni liečnik i kr. zemaljski zdravstveni<br />
savjetnik u Zagrebu.<br />
99. Dr. Janson Ivan, umirovljeni kr. podžupanijski liečnik u Našicah.<br />
100. Dr. Josipovich pl. Ljudevit, comes turopoljski, virilista na saboru kraljevina<br />
Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, zastupnik na zajedničkom saboru<br />
kraljevine U g arske, u K urilo vc u kod V elike Gorice.<br />
101. Dr. lmJ.I!:!1.2J?iL Petar, kr. kotarski liečnik u Pakracu . .<br />
102. Dr. Juraković Mate, obćinski liečnik u Trpnju (Dalmacija.).<br />
-1 03. Dr. Juranović . Martin, kr. kotarski liečnik, dodieljen na službovanje<br />
·<br />
boiniCI.·-u--PetiiD. j i.<br />
104. Dr. Kalčić Ivan, e. i kr. štopski liečnik u . e . . i kr. posadnoj bolnici<br />
br. 16 u Budimpešti.<br />
105. Dr. KaHivoda Stjepan pl. Falkensteinslci, kr. kotarski liečnik u Osieku.<br />
106. Dr. Katičirvzadimir, sekurula.mi--bolnički- liečrtik ·u--Osieku. KtYI. r .. hv. <br />
l 07. Dr.
· 167. f.!!:_ _Mlf!djJJ.ov<br />
.. l9. obćinski liečnik n Vodicah n Dalmaciji.<br />
· 168. Mlikovsky Miroslav vitez de Lhota, gradski · kotarski liečnik n Sisku.<br />
· 169. Dr. Moačanin .. Ivg,n,, gra,dski kotarski liečnik u Osieku.<br />
170. Dr. }lfon{i.ili{o, kr. domobranski stožerni liečnik u Sisku.<br />
···171. Dl:; .. J}1QfJPLPL.Stjgp.f1.'1J, kr. kotarski liečnik u Topuskom.<br />
172. Dr. MoluH· Ivan, kr. kotarski liečnik u Karlovcu.<br />
173. Dr. Mojić _Miloš gradski kotarski liečnik u Mitrovici.<br />
17 4. Dr. M'On-;'ievi.ć · Vojin, ob ćinski i tvornički liečnik u Čerevićn.<br />
175. Dr. Mitii<br />
--Adolf, _bivši gradski fizik uBrodu na Savi, zubar u Zagrebu.<br />
176. Dr. MU.l]g:r.. .Frio, kr. kotarski liečnik u Dolnjem Lapcu. -<br />
177. Dr . . Muža Alfons, obćinski liečnik u Ilok'u.<br />
178. Dr. Nor Vatroslav, privatni liečnik u Jesenicah (Kranjskoj).<br />
179. Dr. 1J_e defils..o.vić Sava, gradski kotarski iieenik u Zemunu . .<br />
180. Dr. Nerničić Milan, gradski fizik, kr. zemaljski zdravstveni savjetnik u<br />
Karloveti.<br />
181. Dr. Nikolajević Aleksander, kr. kotarski liečnik u Novoj Gradiški.<br />
182. NosiiJGsto, ·-·kr. kotarski liečnik u miru, obćinski liečnik u Novom<br />
Slankamenu.<br />
-183. Dr. Omašić. Josip, obćinski lieenik u Lukšiću (Dalmacija).<br />
184. Dr. Ot·€§.!gyj{ pl. Breitenthurm Parno, knpaliHtni liečnik u Krapinskih<br />
Toplicah (zimi u Zagrebu).<br />
185. Dr . . tt()_ Q Dragutin, privatni liečnik na Rieci.<br />
186. Dr. Paić Stjepan, gradski fizik u lVJitro.viei.<br />
187. Patocka Franjo, kr. kotarski liečnik u Dvoru.<br />
188. Dr. f!!:E.f. ,Vinko, gradski kotarski lieenik u Zemunu.<br />
189. Pavliček Petar, kr. kotarski liečnik u miru, liečn,ik okružne blagajne za<br />
podporu bolestnika u Zemunu.<br />
190. Dr . .f.ifi§yl. Vilim, kr. županjski fizik u Belovarn.<br />
1Đl. D_r_. __ ff!..r..!!_{2.!'f8_ privatni lieenik u Ba1 u (Antivari), Crnagora.<br />
:<br />
192. Dr. Peričić Božo, primarni liečnik u Sibeniku.<br />
193. Dr. fo_Jfif Vilim, gradski fizik u Požeg-i.<br />
194. Dr. Pollitzer Nataniel, kr. kotarski liečnik u Kutini.<br />
195. Dr. Pžlitzer Simun, kupalištni liečnik u Karlsbadu.<br />
·196. Dr. P2tgliesj_ leQ-..Jiečnik pokrajinske bolnice i.t Dubrovniku.<br />
19f.-D--Rado- Eugen, zubar u Zagrebu.<br />
198: Dr. Rajčić Kosta, privatni lieenik u Zemunu.<br />
199. Dr. Rechnitz Mavro, kr. kotarski liečnik u Zemunu.<br />
200. Dr. JJ;;j'f fi_·nragutin, privatni liečnik u Brodu na. Savi.<br />
201. Dr. Reichwein Dragutin, tajnik kr. zem. vlade u Zagrebu.<br />
202. Dr. Reiner Mavro, privatni liečnik u Beču, IX., Glasergasse Hl.<br />
203. DJ.:. _!iift..tf!!! . .iL Gjuro, gTadski kotarski liečnik u Zagrebu.<br />
204. Dr. Rggu}jQ_J)l. Ivan, kr. županUski fizik u Vukovaru.<br />
205. Dr. Bohaček Ivan, umir. ravnatelj kr. zemalj. zavoda za umobolne; rudarski<br />
liečnik u Vrdniku (Sriem).<br />
206.' "fk-Rose'il.ZJ.!leig_Josip,_kr.-kGtaPBki---liečan.<br />
207. Dtjepan, e. i kr. štopski liečnik u Plevlju u Hercegovini.<br />
208. Dr. Runjanin Nikola, kr. kotarski liečnik, kr. zemalj. zdravstveni sa<br />
vjetnik u Rumi.<br />
· 237.<br />
20t). Schaffer Matija, privatni liečnik u Zagrebu.<br />
210. Dr. Scherzer... Adolf, kr. kotarski liečnik u Senju.<br />
211. Dr. Schlick Izidor, kr. županijski fizik u Zagrebu.<br />
212 Dr. Zz Josip, kr. kotarski liečnik u Mitrovici.<br />
213. Dr. fjj!;!!_sbeq}!f!_<br />
Aleksander, gradski liečnik u Bosanskoj Gradiški.<br />
214. Dr. S,chussl Viktor, privatni liečnik u Osieku.<br />
-215. Dr. §,_!j_ Dragutin, primarni liečnik u bolnici miL braće u Zagrebu.<br />
216. Dr. SchwarZ Vatroslav, kr. zemalj. zdravstveni savjetnik, ravnatelj i<br />
primarni liečnik pod zemalj. upravom stojeće bolnice zaklade Huttler<br />
Kohlhoffer-Monspergove, kr. domobranski pukovnijski liečnik u pričuvi,<br />
komander reda sv. groba, začastni član talijanskoga reda od bieloga<br />
križa, u Osieku.<br />
217. Dr. Simić pl. Antun, kr. kotarski liečnik u Sv. I van u-Zelini.<br />
218. Dr. Sladovi pl. Eugen, primarni liečnik bolnice mil. braće u Zagrebu.<br />
219. Dr. rSlug_J,F'erdo, kr. kotarski liečnik u Klanjcu.<br />
220. Dr. Steinfel Božo, kr. kotarski liečnik u Belovaru.<br />
221. Dr. Spalatin_A.r!:h&J<br />
J, obćinski liečnik u Staromgradu, Dalmacija.<br />
222. Dr. Ste·rn Mavro, kr. domobranski nadliečnik u pričuvi u Vukovaru.<br />
223. Dr. Stern Miroslav, kr. kotarski liečnik u miru u Karlovcu.<br />
224. Dr. !J _<br />
_ Fmnjo, kr. kotarski liečnik u Jaski.<br />
225. Dr. StiPP:Ttič,.ir)_ Antun, kr. ·kotarski liečnik u Delnieah.<br />
226. Dr. Stojanov{/ Gjuro, e. i kr. štopski liečnik u miru u Karlovcu.<br />
227. Dr. §t.rpa:} Franjo, kr. kotarski liečnik u Petrinji.<br />
228. Dr. Stntppi Viktor, odsječni savjetnik kr. zem. vlade i zemaljski vrhovni<br />
liečnik u Zagrebu.<br />
229. Dr. Subbotić Vojslav, primarni liečnik državne bolnice u Beogradu.<br />
230. Szalolci Dragutin, kr. kotarski liečnik u Korenici.<br />
23 1. Dr. Šimunović Radivoj, obćinski liečnik u lVIilni na otoku Braču (Dalm.).<br />
232. Dr. ·lajmer Edua1·d, primarni liečnik u Ljubljani.<br />
233. Dr. !!:._ Ivan, obćinski liečnik u Jalsi (Hvar u Dalmaciji)<br />
234. Dr. $ulenti{ Franjo, kr. kotarski liečnik u Glini.<br />
235 . Dr. ·ijj/Jjugf!:_ f.:judevit, primarni liečnik u Karlovcu.<br />
236. Dr. Svrljuga Sime, gradski fizik u Zagrebu.<br />
Dr. Alberto, kr. kotarski liečnik u Krapini.<br />
238. Dr. 1'haller Alberto, gradski fizik u Zemunu.<br />
239. Dr. Thaller IgnJat, kr. županijski fizik, podpredsjednik zemaljskog zdrav-<br />
.<br />
stvenog vieća, u Požegi. .<br />
240. Tičar Slavoljub, gra'dski kotarski liečnik u Varaždinu.<br />
241. Dr. Tischler. Ignjat, e. i kr. g-eneralni stožerni liečnik i šef saniteta e.<br />
kr. 2. sbcira u Beču. ( .. e<br />
242. Dr. Tori Ivan, wtkr-tiečnik--u--\L'mk{)Veih':'<br />
243. Dr. Trr;tusmuller Otmw·, kr. kotarski liečnik u Čabru.<br />
244. Dr. Ae-F;d, e. i kr. pukovnijski liečnik u Zagrebu.<br />
245. Dr. 'l'r:tHlEJ. vitez Bogoslav, gradski fizik u Bakru.<br />
246. Dr. Tyrmann Josip, e. i kr. pukovnijski liečnik u Osieku.<br />
247. Dr. Unterlugauer Josip, vladin savjetnik, zdravstveni izvjestitelj zem.<br />
vlade u Sarajev.
248. Dr ff_tJJ.avE.9. Julijltn, kr. kotarski liečnik u Vrbovskom.<br />
249. Dr. Vinski , .Amand sekundarni liečnik u bolnici mil. braće u Zagrebu,.<br />
=-::r..·'- ' .<br />
dodieljen na sh,žbovanje u kr: zem. zavodu za umobolne u Stenjevcu.<br />
260. Dr. fulJiiroslav, kr., kotarski lieinik u Kutjevu.<br />
·<br />
251. Dr. Vitauš F·anjo, liečnik okružne blaga]ne za podporu bolestnika i<br />
školskiiTik u Zagrebu.<br />
252. Dr. Vojta Franjo, e. i k. pukovnijski liečnik u miru, obćinski liečnik<br />
u Račinovcih, z. pošta Drenovci. _<br />
253. Vondraček Vatroslav, umir. kotarski liečnik, gradski kotarski liečnik u<br />
Koprivnici.<br />
254. Dr. Vranjican Ivan, obćinskj liečnik u l\rarsk9-i (Dalmacija).<br />
253. · Dr. Vrabče.J!.i( Vladimir, s darni liečnik''J hiiiicl mil. braće u u.<br />
256. Dr. Vrbanić Leon, sekundarni liečnik u bolnici mil. braće u ....Zagrebu.f<br />
257. Dr. Vtietić Nikola, praktični lieč.nik u Šabcu (Srbija).<br />
258. Dr. f.J!jjAtyUcola, sekundarni liečnik okružne bolnice u Mitrovici.<br />
- ·<br />
259. Dr. TVeingerl Josip, privatni liečnik u G1;adcu, Beethovengasse 19. A.<br />
260. Dr. "Weiss Isidor, željeznički liečnik u Zemunu.<br />
261. -"JYi$$ _.]l{irosl_y, privatni liečnik il Djakovu.<br />
·<br />
262 Dr. l:f:e. is- Samuel, obćinski liečnik u Novojgradiški.<br />
263. Dr. -Wile;-;tauser Teodor, primarni liečnik u bolnici milosrdnih sestara<br />
u Zagrebu.<br />
· 264. Dr. K'flfler .. Eugen, gradski kotarski liečnik u Zagrebu<br />
265. Dr. Wol.ff Martin, zubar u Zagrebu.<br />
266. Dr. T('IJ.4(1,r.Ji.cA Koloman, kotarski liečnik u Ifai>levcu. · · /<br />
267. Dr. Zane ll a Vin1co, profesor u' e. kr. primaljskom učilištu u Zadru.<br />
268. Dr. tiZ#!l...J..judevit, kr. kotarski liečnik u Darnvaru.<br />
269. Dr. ie_r!J_ch,ou;$k) Franjo, obćinski liečnik u Slatint .<br />
270. Dr. Zidari6 ]if ato, kr. kotarski 'liečnik u li. '<br />
271. Dr. -ži{fr;. · Milan, privatni liečnik u Gleichenbergu (zimi u Cirkvenici).<br />
272. Dr. Zlatm·ović pl .Attrel, primarni liečnik u zem. zavodu za umoboln:e<br />
u Pergine (Tirol).<br />
27i3. Zrelec Peta1·, umir. kr. kotarski liečnik, občinski liečnik u Gj urgjevcu ..<br />
274. Dr . .Žirovčić Ivan, ravnatelj kr. zemaljskoga zavoda za umobolne, kr.<br />
zemalj . zdravstveni savjetnik, u Stenjevcu.<br />
275. Dr. !i?g!,E'!/.. 1JHcola, gradski fizik u Petrinji.<br />
U Zagrebu 15. veljače <strong>1896.</strong> Goll. XVIII.<br />
LIENIKI VIETNIK.<br />
List izlazi jedanput na mj esec na podrug do dva arka. - Č lanovi ga dobivaju bezplatno.<br />
Predplata za nečlanove na godinu 6 for., na pol godine 3 for.<br />
Ol!marina, predplata i sve ostale uplate ima,ju se poslati "Mjenjačnici hrv. eskomptne banke" u Zagrebu,<br />
· ·<br />
Jelačićev trg br. 3.<br />
Reklamaeije radi "Liečničkoga Viestnilm" imadu se upraviti na Dioničku tiskaru u Zagrebu,<br />
Preradovićeva ulica br. 8.<br />
Dopisi se Aalju p1·edsj edničtvu sbora ili Ul'edničtvu lista (prof. dru. A. Lobmayeru).<br />
Za oglase plaća se po đvostupačnom redku ili prostom 15 novi:.<br />
Crtica iz kriminalne psychologije.<br />
PriobĆlj e dr. Ivan Žirovčić, ravnatelj kr. zem. zavoda za umobolne u Stenjevcu.<br />
često se dogadja, da ljudi bivaju napadni svojimi čini, koji ih dovode<br />
pred sud, pak se izpitivanjem motiva i: ina pronalazi, da proizlaze iz nezdravoga<br />
mišljenja, iz• bolestne duše.<br />
M. M., o kojem hoću da govorim, rodjen jr, od otca lrrajišnika, koji je·<br />
od podčastnika dotjerao do kapetana, te sada starac u penziji živi. Mati mu<br />
je davno umrla i d vie sestre u mladjahnoj dohi ; živu mu dva brata, jedan<br />
svećenik, drugi seljak.<br />
Naš M. M. bio je nestalna života. Odgojei1 je u vojničkih zavodih,<br />
odakle je radi slaba napredka i raznih nepodobština iztjeran. Služio je kao<br />
prosti vojnik, polučio čast stražmei3tra, izstupi6 iz vojničtva i prešao u civilnu<br />
službu. Promienio razna mjesta po pisarnah, prestupio na poljodjeljstvo, propao ;<br />
bio sudjen radi pronevjerenja, drugi put radi javnoga nasilja. Napokon spao<br />
na bezposlicu i skitalicu te proganjao svoga otca, koji da je zatro nj ihov<br />
zadružni imetak, pa M. M. nema sada od česa živjeti, već zahtieva od otca,<br />
da mu on kupi seljački posjed, koji jedini bi mogao njegovim } eljam zadovoljiti.<br />
Otac ga je višeput podupro novcem, nu njemu nikada dosta. N apo kon<br />
ga otac napustio, a zato ga sin nemilice progoni. Jednom došlo je više seljaka<br />
pred poglavarstvo s molbom, da se otac iz mjesta makne, jer se sin<br />
prieti, da će mu kuću zapaliti, odakle hi mogla nastati za čitavo selo pogibelj .<br />
.Jednoga jutra dodje M. M. u oružničku vojarnu i prijavi se sam, da je<br />
u svoga otca iz vana kroz prozor izpalio četiri hitca iz revolvera i bude sudu<br />
predan.<br />
Pred sudom je priznao svoju namjeru, da je kanio otca ubiti, jer je<br />
zatro njihov imetak, jer živi u zajednici s drugimi, koje uzdržava, a nj emu<br />
neće da kupi .posjeda. Spočitavao je sudu, za što otac nije na razpravu došao<br />
i bio sudjen na godinu dana tamnice. Nu on se je tako pred sudom vladao,<br />
da se je posumnjalo o nj egovom zdravom razumu : jer je govorio . smušeno,<br />
planuo gnjevom i grdio sud. I tako je dospio pod psychiatričnO- motrenje.
Liečničkl Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 2.<br />
Svojom vanjtinom je M. M. čovjek od 37 god., srednje visine, vitkoga<br />
pravilnoga stasa, vojničkoga uzpravnoga držanja, jakih mišica, spretnoga<br />
kretanja; licem inteligentnoga, muževno odriešitoga izražaja, pogleda podmukloga,<br />
vrebajućega. On je pri sviesti, zna da je u zavod na motrenje poslan, nu<br />
veli, da· on ovamo nespada, da lud nije, ori ima za se dosta pameti, već<br />
njegov otac, koji je zatro njihov imetak, spadao bi u ludnicu.<br />
On se odlučuje od drugih bolestnika, govori samo sa bolničari i to<br />
malo, šeće se po sobi ili leži u vrtu na travi, čitav dan ima do lakta zasukane<br />
rukave, veli da je tako njegov običaj.<br />
Na nagovor stoji vojnički uzpravno, odgovara kratko, tuži se na dugo<br />
vrieme, moli da se motrenje što prije dovrši, jer on nije bedast. Raditi neće<br />
ništa, on bi jedino na svom vlastitom posjedu poljodielstvo tj erao, 'jer to je<br />
njegovo pravo zvanje, a da toga nema, kriv je otac, koji je nj ihov zadružni<br />
imetak zatro. Čitati neće, jer obične stvari nisu za nj ega, on bi čitao samo<br />
neto uzvišenijega filozofičnoga.<br />
lz poduljega razgovora s njime iztiče . se sliedeće :<br />
»Je ste li Vi sbilja hotjeli svoga otca ubiti ? •<br />
»Da Vam pravo kažem, jesam zaista bio nakanio olea ubiti, jer sam<br />
sudio, da je on kriv svemu. Nu doduše sad sam d.ruge misli, nije on baš sve<br />
hiv, es muss der. Hacken anderwiirts wo liegen. Ja vidim; da se neki lov<br />
tj era na me, to sani reko već kod suda, a mislim, da se je . otac sasvim<br />
prodao državi ili kralju, ili tako nešto sličnoga«. trovori nadalje obširno o<br />
koječemu bez razumljivoga saveza, spominje o nekakovom »Herrenclubu «,<br />
te se nerazumije što s tim hoće da kaže, a upliće kojekakove poslovice,<br />
citate i rečenice u svom govorenju.<br />
Pl'ipovieda nadalje na pitanje glede revolvera, kojim je hotio otca ubiti,<br />
da ga je sam · nabio patronami, koje su mu se vidile dobre, ali su morale<br />
ipak bit! zločeste - •politische Patronen•, kako ih on naziva, govoreć sad<br />
hrvatski, ad njemački, ali nezna obrazl_ožiti, za što ih takovimi naziva. On da<br />
je zaista pucao na svoga otca, premda mu toga oružnici nisu htjeli vjerovati,<br />
a odapeo je 4 hitca, pa kad nije sastavilo, odlučio je postupati sudbenim<br />
putem, te se javio oružnikom.<br />
Glede odnošaja svoga ot.ca pripovieda , da živi s nekom pristarom<br />
seljakinjom, »da prostite prostom selskom flundrom•, s njezinim mužem<br />
materom i dvemi sestrami sve skupa u kumpaniji. Pred više <strong>godina</strong> živio je<br />
otac kod brata, odnosno svoga sina G., uzeo mali posjed iz arende i oženio<br />
ga, nu morao je od njega oLićL jer je sav sviet govorio, da otac živi sa<br />
snahom, a brat G. mu je sam pripoviedao, da je poradi toga hotio otca ubiti.<br />
Otac se je u obće selio iz stana u stan, kako je sgodno bilo za •njegove<br />
kombinacije. •<br />
M. M. spominje nadalje opet, da se na njega nekakov lov tj era, a to<br />
zaključuje odatle, što njegovoga imena niti u matrikulah nema, valjda su<br />
hotjeli, da on ništa nedobije od imetka. On nezna, odkud su mu mogli dati<br />
krst ni list, . kad ga nema u matrikulah.<br />
Pošto u razgovoru višeput spominje nekakov •SophienaffaireMajest.atsgesuch• da je bio<br />
medj u inimi pismi kod sudbenoga stola, ali da su valjda učinili • Ver.schwundezvous•.<br />
Da je car mogao čitati to pismo, sigurno nebi bio došao na pomisao,<br />
tla je M. M. lud, jer bi kao pametan čovjek vidio, da je sve dokazano.<br />
Dogodjaj, radi kojega je bio kažnjen sbog javnoga nasilja, predstavlja<br />
kao nepravdu, koja takodjer spada u •kombinacije • proti njemu. Oblast je<br />
naime odredila, da se ubije njegov pas, jBr je bio sumnjiv radi bjesnoće, a<br />
provedbi te naredbe se je M. M. silom opro. »U to doba bio . sam na iz<br />
kombinacije kupljenom gruntu u C. Tu su mi hotjeli dokazati, da ja tobože<br />
nisam sposoban za selsko gospodarstvo. Tko, to ja neznam, to je nekakvo<br />
družtvo, koje s otcem komandira•. Pripovieda nadalje, da je otac za izplatu<br />
toga posjeda pozajmio novaca, od kojih je ali polovicu potroio, a samo pol<br />
izplalio za posjed, tako, da se M. M. nije mogao na posjedu održati.<br />
Kod drugoga razgovora odgovara na pitanje, tko i zašto na njega lov<br />
.<br />
tjera ?<br />
·<br />
•Ja sam to već opazio, ono što ja zovem •Sophienaffaire«, to nije bilo<br />
LuciJo, nego htjeli su me bezsviestnoga napraviti, a to su i napravili « .<br />
Toliko govori razumljivo, ali nastavlja obširnim pripoviedanjem, kako<br />
su ga tukli, kako je bio u Zagrebu u bolnici, kako ga je sudac izpitivao i<br />
završuje : •pa kad mi otac neće da kupi posj eda, neka mi dadu grofiju, pak<br />
ću ja već znati dobro živjeti« .<br />
Nadalj e pripovieda, da su nekakovi židovi iz Beča i Pešte došli ga<br />
motriti, njega, prostoga težaka ; jedan veli : •seine Stimme ist enorlh« ; drugi<br />
veli; da je on liep momak. To · se je tako govorilo u kućah, po ulici, ·<br />
svuda, danj u i noćju, to je on sve jasno čuo. Uovori 'neskladno i navadja,<br />
da se neki židovi izdavaju kao braća, 11. pr. Neumanni, a nisu si ništa slični.<br />
Prelazi nadalje na ove rieči : »Ja sam bio jedno dset <strong>godina</strong> po službah<br />
perom, ali sa1i1 svagdje nabasao na gospodare, koji su bili nepravedni. Je li<br />
to providnost božja, ta li ? Onda sam tražio od otca, da mi dade grunta,<br />
onda se umiešale u to i oblasti i vlada, i samoga cara u to spleli, kad sve<br />
u njegovo ime rade. Kotarske oblasti' htjele od pra v d a ti moj Heimatsschein,<br />
Zustandigkeit i sve•.
Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
»A što je bilo s onimi »Mauri •, koje ste višeput spomenuli ?•<br />
llr. 2.<br />
• K tomu ja računam u kratko svakoga naobraženoga službenika, b š<br />
radi tih stvari, što se proti meni radi. To je ono isto, što se zove »Frel<br />
maurerorden«. Oni si neka svietom vrte koliko hoću, ali meni neka dadu<br />
mira. Doktor T. mi je rekao : • Wo lien Sie nicht bei trete n . zum Freima:urer<br />
orden ?« .Ta dobro pazim i razglabam rieči, pa ako se toliko za me zanimaju,<br />
bješe im meni pomoći, da budem grof. Pa nebi ja samo za se radio, ja nisam<br />
kao židov, premda židovi imaju pravo : • Geld regiert die Welt«.<br />
»Recite mi otvoreno, ostajete li kod nakane svoga otca ubiti ?.<br />
»Ja ostajem kod nakane, koju imam u glavi «.<br />
·Ali ljudi će reći, da ste poludili «.<br />
• To govore lj udi već pet <strong>godina</strong>. Kad sam otišao u bolnicu i vratio se<br />
za 13 dana kući, lj udi su rekli: elo, on je norc, pak su ga ipak pustili kući.<br />
Ja sam mogao u zatvoru samoga predsjednika ubiti, nu meni on nije ništa<br />
kriv, akoprem veli austrijska poslovica : -·Mit vereinten Kriiften•. Pa mi neka<br />
dadu milion, a ja ću si kupiti imanja u Hrvatskoj, ne u Magjarskoj • .<br />
•Što kanite Vi učiniti, ako dodjele kući ?•<br />
"E;, to ću vidjeti, to će zavisiti od okolnosti, koie će me snaći onda,<br />
drugo nemogu reći«.<br />
•Hoćete li opet pokušati svoga otca ubiti•.<br />
»To ću vidjeti•.<br />
•Zatvorit će Vas u Lepoglavu •.<br />
• Pa neka me zatvore•.<br />
»Ili u ludnicu•.<br />
·Odatle ja mogu lahko pobjeći, samo ako hoću. Ali ako bi jedanput do<br />
toga došlo, onda sam ja osvetitej «.<br />
·A držite li Vi, da je otac dužan svojoj dj eci imetka ostaviti ?•<br />
.Jest dužan •. Razlaže, kako se čovjek od životinje razlikuje time, što<br />
životinja mimora svojim pot011kom ništa ostaviti, dočim čovjek mora. Nije<br />
to dovoljno, da samo odgoji dj ecu, to je •samo po magjarskom naravogojnom<br />
sistemu «, kako je to negdje čitao. On da će raditi samo po božjem zakonu,<br />
a božji zakon se neprotivi tomu, da on otca ubije. (Svršit će se.)<br />
Akromegalia.<br />
Napisao dr. Pavao Ćulumović, bivši sekundarni liečnik obće javne bolnice u Osiekn, sada<br />
prim. liečnik u Ogulim\.*<br />
(Svršetak.)<br />
Pierre Marie je prvi u Revne de Medecine VL 1886. na osnovu dvajuh<br />
slučajeva ovu dosta riedku afekciju opisao i po glavnih symptomih nadjenuo<br />
joj ime "Akromegalia." On . ju je tada karakterizirao u kratko ovimi riečmi :<br />
»l' hypertrophie non congenitale des extremites superieures, inferieures et<br />
cephaliques.« U "Nouvelle Iconographie de ia Salpetriere" 1888. pisao je ponovno<br />
* Preštampano iz "Liečničkog izvješća Z?- godinu 1894." osječke obće javne Huttlel'<br />
Kohlhoffer-Mospergove zakladne bolnice u zemaljskoj upravi od ravnatelja ·bolnice dra.<br />
Vatrosl. Schwarza.<br />
Br. 2. Liečnički Viestnik "<strong>1896.</strong> B7<br />
o istom predmetu, opisanim dvjema dodao još dva nova slučaja i sabrao<br />
poznatije iz literature, za koje mu se činilo, da amo spadaju, njih 17 na<br />
broju. Tu nalazimo slučajeve opisane od Erba, Fritschea, Klebsa, Lombrosa,<br />
Saucerotta, Henrota, Verge, Brigidia, Minkovskog, Freunda i dr. Odtada<br />
množile su se danomice publikacije novih slučajeva tako, da će ih danas biti<br />
poznatih do 90. U "Deutsche medizin. Wochenschrift" god. 1889., 1891.,<br />
1892. i 1893. imade prilična množina što demonstriranih u liečničkih sborovih,<br />
što opet točnije opisanih slučajeva, tako od Litthauera, Striimpela,<br />
Boltza, Gausea, Friintzela i dr., zatim u: "Berliner klinische Wochenschrift"<br />
1889. i 1890. kao važnije Ewaldov i Gerhardtov casus.<br />
U Er·ba* nalazimo u kratko spomenute i tri do onda poznate sekcije, od<br />
kojih je svakako Klebsova najvažnija i najtočnija. Ovim dodati mi je jošte<br />
sekcije slučajeva : Virhow, Broca, Balance i Hadden, i najnovijeg Linsmayerovog·X·*,<br />
seciranog po prof. Kolisku. Literatura akromegalie još je daleko<br />
obsežnij a, ali odustajem prostora radi od dalnjeg nabrajanja.<br />
Svi opisani slučajevi podudaraju se posvema u glavnih simptomih<br />
tako, da možemo razviti prilično jedinstvenu kliničku sliku akromegalie.<br />
Ako pregledamo literaturu, vidjeti ćemo, da akromegalia može započeti<br />
u svakom deceniju počam od 2-og pa do 7-og, najčešće ipak u 3. Ćini se,<br />
da spol ne ima pri tom nikakove važnosti. Kod žena nastupa sa prvim po<br />
četkom afekcije redovito trajna menopauza.<br />
Aetiologija posvema je tamna, barem nas ne zadovoljavaju neznatni<br />
razlozi, koje bolestnici kao prvi povod bolesti navadjaju, tako veliki napor,<br />
pad na zemlju, propuh, u jednom slučaju syphilis i dr. U našem slučaju na<br />
stupila je akromegalia poslie prvog recidiva sarkoma.<br />
Afekcij a razvija se obično polagano iz početka neopazice, te ju bolestnici<br />
istom onda osjete, kad im obuća ili šešir sve tj esniji postaje. Kao konstantni<br />
skoro simptom i donekle predteču nalazimo rhewnatične boli ili paraesthezije<br />
u extremitetih i glavi, dakle onih dielovih, koje bolest najprije zahvati, te<br />
ove boli i dovedu bolestnika k liečniku. Prvi pako vidljivi znak afekcije<br />
jest' nerazmierno debjanje i hypertrophia stopala i ruku, koja prema koljenom<br />
odnosno laktovom polagano napreduje, ali vrlo riedko koljena ili laktove<br />
prekorači. Koljena i laktovi sami redovito su još nerazmierno debeli.<br />
U isto vrieme, kadkada i prije od extremiteta hypertrophiraju i kosti<br />
lubanje, naročito ossa zygomatica, gornja i dolnja čeljust, po gotovo spina<br />
menli tako, da je lubanja osobito u mentooccipitalnom promjeru znatno pro<br />
duljena. Ali ne samo napomenute već kosti, nego, kao što brojke mjerenja<br />
pokazuj u, rastu volu menom i kljačice (claviculae ), rebra, kost grudnica, a na<br />
hrbtenici vidja se redovito cervicodorsalna, kadkada dorsolumbalna kyphoza<br />
ili lahka skolioza. Cervicodorsalna kyphoza je dapače po Marie-u konstantni<br />
symptom akromegalie, isto tako odebljana dolnja čeljust.<br />
Hypertrophia zahvaća u prvmiz redu kosti, i to u debljini i širini, kadkada<br />
i duljini, naročito na epiphyzah.<br />
* Arcbiv f. klin. Medizin 42.<br />
** Wiener klin. Wochenscbrift 1894. Nr. 16.
BH Llec':ntčkt· Vle!::llnlk 180G. Br. 2.<br />
U mnogih slučajevih odebljala je i koza i podkožno vezivo, dapače<br />
mogu i nutarnji organi, kao grkljan, srdce, jetra, slezena itd. hypertrophirati.<br />
Nikada nije koža oedematozna ili myxoedematozna. Nokti su dugački, savinuti<br />
ili kratki široki, kadkada vrlo krhki i izcrtani.<br />
· Nos, ustnice, osobito · dolnja, vedje i jezik mogu takodjer hypertrophirati<br />
te, kao što spomenuh, i unutarnji organi. Nasuprot iztiče se .često atrophia<br />
testiculorum . .<br />
Osobita pozornost svratila se je štitulji (Gland. thyreoidea), jer se<br />
je mislilo, da bi ona mogla razsvietliti tamnu aetiologiju akromegalie. Ali<br />
niti tu se ne slažu podatci, jer kod nekih bila je štitulja atrophična, kod<br />
drugih · normalna, a kod treĆih hypertrophična.<br />
Erb je u svoja tri slučaja našao konstantno na manubriu sterni mukli<br />
prazni zvuk, koji izpod ključica zauzima postrane dielove rebara, te se prema<br />
corpus-u sterni kao lievak suzuje. Erb pripisuje to Thymus-žliezdi, koja da<br />
u ovih slučajevih persistira. Taj nalaz potvrdjuje i Klebs sekcij om, koji je<br />
doista u svojem slučaju našao hypertrophičnu Thymus. U našem slučaju može<br />
se isto takav prazan zvuk baš na opisanon mjestu konstcitirati.<br />
To su konstantniji symptomi ; od nestalnih pojava u slici akromegalio<br />
spomenuti ću, da su u mnogih slučajevih opisani defekti u vidnom polju,<br />
slabost vida, naročito bitemporalna homonymna hemianopia (twnor hypophyse?),<br />
anaesthezija kože, njuha i ol;usa, polyuria, polydypsia, albumimria, hyperi<br />
droza pače i glycosuria.<br />
Tečaj bolesti je protrahiran i dugott·ajan ; vrlo često poginu bolestnici<br />
od komplikacija (n. pr. na srdcu, bubrezima, moždjanima), ,kojim je težlw re6i, .<br />
da li spadaj u u okvir akromegalie. Kadkada jenja bolest, te se može dulje<br />
vremena držati na istom stepenu.<br />
Diagnoza akromegalie, kako se iz svega vidi, nije te%ka. Tu mi valja<br />
spomenuti, da je Marie 1890. razlučio od akromegalie drugu jednu afekciju,<br />
koja je prvoj vrlo slična, a nazvao ju je "osteoarthropathie hypertrophiantc<br />
pneumique", te je ovoj potonjoj pribrojio mnqge slučajeve, koji su kao akromegaha<br />
opisani, dapače i one publicirane od Erba, Frantzela, Gerhardta i<br />
·<br />
.<br />
Ewalda.<br />
Marie je diferencijalnu diagnozu obijuh afekcija ovako precizirao :<br />
Alcromegalia.<br />
Osteoa1·thropathie hypertr. pneumique.<br />
· . l. Debele, kratke ruke, prsti jednomjerno<br />
hypertrophični. Razmjer<br />
medju phanlangami uzdržan, nokti<br />
pljosnati, malenL<br />
2. Carpometacarpalni · dio ruke vrlo ·<br />
širok i odebljao.<br />
3. Ručni sglob malko deblji, raz<br />
mierno prema odebljaloj ruci.<br />
4. Noga kao ruka.<br />
5. Hypertrophia · zahvaća V8ćinorn<br />
mehke dielove.<br />
l. Velike, deformirane rqke kao ilape.<br />
Prsti vrlo veliki . . Nokti široki, sa<br />
vijeni, prva phalanga razmierna,<br />
tanka, treća vrlo debela ( • batići<br />
bubnja«). .<br />
2. Cm·pometacarpalni dio skoro nor<br />
. malan.<br />
i:3: Ručni sglob · nerazmiei·no debeo,<br />
deformiran.<br />
4. Noga kao ruka.<br />
5. Hypertrophia zahvaća većinom<br />
kosti.<br />
Hr. 2. Ltećntćkt Vleslnlk 18bl€l. /j !J<br />
6. Konstantna cervicqdorsalna ky- 6. Kyphoza nije konstantna, dolnja<br />
phoza, dolnja čelj ust jako oqebljala. čeljust normalna.<br />
7. Aetiologija: nepoznata. 7. Aetiologija: bolesti srdca i pluća.<br />
Čini · mi se ipak, da se diferencijalna diagnoza ovdje neda tako . strogo<br />
provesti, jer ako promotrimo naš slučaj, naći ćemo u njem osebina jedne i<br />
druge afekcije. S toga razloga i nisam se dosada obazirao na ovu publikaciju<br />
Marie-ovu.<br />
što je biće akromegalie, što prouzrokuje ovu afekciju, -to pitanje još<br />
do · danas nije riešeno. Razpravljati o tom ·znači kretati se u hypotezah<br />
navadjati mnienja i kombinacije, a ništa pozitivna. Važno je znati, što · su<br />
nam u tom pogledu sekcije pokazale. Tu . se navadja sliedeće : h:yperostoza<br />
kosti i naslaganje osteophyta, hyperplazija ganglia i živaca sympathica, kadkada<br />
i ostalih živaca kao -agusa i glossopharyngeusa, hyperplazija i tumor<br />
hypophyze, hyperplazija moždana, hypertrophia ili dtrophia štitttlje (Gland.<br />
t)lyreoidea), u Klebsovom slučaju hyperplazija Thymus-žliezde, i obća hyperplazija<br />
circulatornog sustav.a do najtanjih žilica. To su u glavnom patoložko:<br />
anatomički nalazi. Niti oni nam nemogu razjasniti akromegalie, već nas do<br />
vode na polje nagadjanja i umovanja, jer nisu sve gore navedene patoložke<br />
pmmjene u svakom slučaju nadjene, već u svakom nešto. Još najkonstantniji<br />
je tumor hypophype, ali i taj fali u ·slučaju Virchow-ovom, isto tako je i<br />
Th yreoidea kod Virchowa normalna, dočim je hypertrophyu Thymusa samo<br />
Klebs našao. Prilično konstantno. je nadalje odebljanje sympathika. · Sve ove<br />
pt'omjene n1ogu biti u ostalom tek posljedica, ali ne razlog akromegalie, koji<br />
može biti još nešto trećeg nepoznatog.<br />
Po_što je tumor hypophyze još najkonstantniji, to je Marie pokušao na<br />
hypophyzi osnovati aetiologiju akromegaJie, te pripisao istoj neko svojstvo<br />
slično štitulji, da naime svojom funkcijom paralyzira neke nepoznate tvari,<br />
koje u organizmu cirkuliraju te su živčano:m sustavu štetne. Ako hypophyza<br />
ne funkcionira, to ove tvari draže razna veziva na hyperplaziju.<br />
Klebs misli, da je Thymus razlogom afekcije. Hypertrophyčna Thymus<br />
imade u sebi množinu endothelia žilja t. zv. · angiobzasta, ovi dolaze krvlju li<br />
cirkulaciju te proizvode prekomiernu vascularizaciju, a ova akromegaliu.<br />
F1·eund dovadja akromegaliu u savez sa spolnom sferom, jer započinje<br />
često u vrieme puberteta, a kod žena sa bolesti nastupa redovito trajna<br />
m eno pauza.<br />
Recklinghausen drži, da je bolest vasomotoričkimi živci · prozvedena<br />
neurotična hypertrophia.<br />
"Kalcovu. ulogu igra sympathicus f" pita Eichhorst, ali ne odgovara na<br />
to pitanje Istina je, sekcij e su pokazale, da je syinpathicus odebjao i hyper<br />
trophi.Fao, a da je on u tiesnom savezu sa vaskularizacijom, to je takodjer<br />
poznato, te bi bilo na prvi mah vrlo zamamno u sympathicusu tražiti razlog<br />
afekciji. Ali s jedne strane znademo o sympathicusu premalo, a da bi na<br />
osnovu toga mogli stvar si razjasniti, s druge strane ne odgovara akromegalia<br />
kliničkoj slici dobro poznatih nam afekcija sympathica. Sjećam samo na<br />
pojave na oku.
Liečnlčkl Vlestnlk <strong>1896.</strong> Ht·. 2.<br />
Još manje znademo o hypophyzi ili thymusa, te se tu može samo nagadjati<br />
i analogije praviti prema thyreoidei.<br />
Na posljedku osvrnuti ću se jošte na opisani slučaj. Sarcom na lubanji<br />
recidivira, razviju se metastaze na raznih mjestih, a tim uzporedo tako<br />
rekuć akromegalia. Iz nalaza slutimo, da je metastaza i u lievom šiljku pluća.<br />
sprieda nalazimo na sternumu mukli zvuk, kao što je to Brb opisao, je li to<br />
thymus ? Hemianopije ne ima, možda dakle niti tumora hypophyze. Na tielu<br />
množina metastaza, a tako valjda i unutar tiela. Sympathicus sigurno je<br />
ozliedjen s desne strane tumorom, s· lieve možda u aficiran om šiljku pluća, a<br />
po svoj prilici i drugdje u svom teku. što je proizvela ovdje hypertrophiu,<br />
ovu tako rekuć hyperprodulwiju, u dekrepidnom individuu. Je li to sbilja u<br />
savezu sa sarkomatozom ?<br />
Ne radi li se tu možda o zaprekah u cirkulaciji, pošto nešto slična<br />
nalazimo kadkada kod griešaka srdca i bolesti pluća, gdje su zaprieke u kolanju<br />
barem razumljiv{\, a i akromegalia obuzima baš najdistalnije dielove. Nije li<br />
to nešto slična induraciji parenchyamatoznih organa ?<br />
Smjelo bi bilo upustiti se u hypotheze ; neka bude dosta poznatim<br />
slučajevom akromegalie pribrojiti i ovaj, gdje se je akromegalia razvila . uz<br />
sarkotnatozu.<br />
Zdravstvena .izvj ešća.<br />
Javna obća gradska bolnica . u Karlovcu (primarni liečnik dr. Lj udevit<br />
H v rl j uga).<br />
Za mjesec studeni 1895.<br />
Koncem listopada preostalo je u liečeuju 146 bolestnika ; tečajem studenoga nadošla<br />
u iz nova 173 bolestuika, dakle je ukupno liečeno 31!! bolestnika. Od ovih au.142 ozdravila,<br />
12 bilo je poboljšano odpuliteno, 1 neizliečen, l:i ih je ·umrlo, te je koncem studenoga<br />
preostalo u liečenju 156 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu: škorbut l, ikričavost pluća l, mna pušćanim tanetom u glavu<br />
·<br />
(samoubojstvo) 1, upala mozgovnih opna 1, osta1jelost l, Brightova bolest 1, noma 1.<br />
Operacije u tom mj esecu izvedene su sliedeće :<br />
Hemiotomia 1, Enucleatio bulbi l, Ablatio totalis labior. maj. et min. propter<br />
condylom. acumin. 1, Extractio corporum alienor. e capit. et dorso (pet pušćanih zrna) 1, ·<br />
Exstirpatio polyp. nasi 1, Operatio phimosis l, Incisionea multipl. phlegm. ruan., antibr.<br />
et brach. l, lncisio et drainage abscess. perinephrit. 1, Ex8tirpatio cystid. dermoid. faciei l.<br />
Manje operacije bile su 32 obavljene, i 4 sadrena povoja načinjena.<br />
Za mjesec prosinac 1895.<br />
Koncem studenoga preostalo je u liečenju 156 bolestnika ; tečajem prosinca nadošlo<br />
je iz nova 157 bolestnika, dakle je ukupno liečeno 313 bolestnika. Od ovih je 125 ozdravilo,<br />
18 bilo ih je poboljšano odpušteno, 2 neizliečena, 16 ih je umrlo, te su koncem prosinca<br />
preostala u liečenju 152 bolestnika.<br />
Uzroci mrti bijahu : trbušna pošalina 1, ikričavost pluća 2, mesnac gornje čeljusti l,<br />
križa 1, rana pušćanim tanetom (koje je probušilo prsnu šupljinu, ošitnu mišicu, jetra i<br />
debelo crievo) 1, upala mozgovnih opna 1, ikričava upala grkijana l, grieška srdca l,<br />
zmatost jetara 1, Brightova bolest 1, ostarjelost 2, kron. upala želudca 1, kron. uzdušnični<br />
zažeg l, nabuhlina pluća l.<br />
Operacije u tom mjesecu izvedene su sliecleće : A blatio placent. post abort l, N ecrotomia<br />
tibiae . l, Opera tio fistulae ani l, Cnretemeut ]Jl'Opter endometr. cervic. 2, Exstirp.<br />
lipomat. humeri 1.<br />
Manj e operacije bile su 21 obavljene i 4 saclrena povoja načinjena.<br />
llr. 2.<br />
Obća javna ze m. bolnica u Pakracu (prim. liečnik dr. Gr e g ori ć). Koncem<br />
prosincn 18!)5. preostalo je u bolničkoj njegi 113 bolestnika, tečajem siečnja <strong>1896.</strong> došlo je<br />
n bolnicu 74 bolestnika, svega je dakle liečeno 187 bolP.stnika, koji su obskrbljeni bili kroz<br />
3162 dana.<br />
Odpušteno je iz bolnice : izliečenih 42, · neizliečen l, umrlo je 5, u bolnici ostaje<br />
dakle koncem siečnja 1896 139 bolestnika.<br />
Pogledom na bolesti bilo je liečeno, i to : od bolesti centralnog i periferičnog živčevlja<br />
7, od bolesti dihala 38, od bolesti probavila 9, od bolesti močila 2, od bolesti očiju 4,<br />
od bolesti )rože 22, od priliepčive bolesi kože l, od kiruržkib bolesti 10, od obćih bolesti<br />
54, od bludobolje 40. Ukupno 187.<br />
· Manjih operacija obavljeno je 10.<br />
Grad Mitrovica (gr. :fizik dr. Paić). Stanje zdravlja ovogradskog pučanstva<br />
tečajem IV. četvrti godine 1895. bijaše pogledom<br />
·<br />
na pobol i na pomor jako povoljno, a<br />
vrst bolesti ponajviše neopredieljive naravi.<br />
Tečajem ove četvrti umrlo je u ovom gradu s v e g a 69 o s o b a, a iste su bolovale<br />
od sliedećih bolesti : Od difterije, pneumotyphusa, sušice jetara, pyiimije, leukiimije i gnjila<br />
želudca po 1, od grčeva u trudnoći 7, od upale pluća i pošaline po 2, od mahne srca 5,<br />
od plućne tuberkuloze 10, od sušice staračke 11, od sušice dj ečj e 11, od grčeva kod<br />
djece 20, mrtvo-rodjeno l.<br />
Rontgenovi traci.<br />
Novine ·su sad11. pune viesti o pokusih, što ih izvode razni profesori fizike s novo<br />
obretenimi X-traci, pomoću kojih se priugotavljaju tako zvane "unutarnje fotografije". ·<br />
Pojavilo se je dapače i više njemačkih, jedan česki i jedan magjarski profesor, koji reklamiraju<br />
prvenstvo obreta za sebe. Sam obretnik profesor Vilh. Konrad Rontgen niti nij e<br />
Niemac, već Holandez, makar "Augsb. Abendzeitung" tvrdi, da se je rodio 27. oujka g.<br />
1845. u Lennepu u · pokrajini Diisseldorf. Doktorat je stekao u Zirichu i postao 1870.<br />
11.sistentom fizikalnog zavoda u Wiirzburgu. 1872. došao je u istom svojstvu u Strassburg,<br />
gdje je i 1874; postao privatnim docentom, od kuda je g. 1875. pošao za profesora akademije<br />
u Hohenheim. 1876. pošao je za izvanrednoga profesora sveučilišta u Strassburg,<br />
187!). za redovitog profesora sveučilišta n Giessen, a 1888. za redovitog profesora i ravnatelja<br />
fizikalnog zavoda u sveučilištu u Wirzbnrgn. Tn je bio 1893;!.14. rektorom sveučilišt11..<br />
·<br />
Opisuju ga čovjeka tiha, ozbijna, čedna i veoma j nbezna.<br />
Do novoga zamašnoga izuma došao je ovako: On je uzeo staklenu · ciev, što je u<br />
znanosti poznata pod imenom Crookesove cievi, te ju je do kraja, dakle i od zraka izpraznio.<br />
U nj u je spustio munjevU:u oborim!, te je njezine trake naperio na fotografsku ploču upravo<br />
tako, kako se u običnoj fotografiji svietli traci svode na ploču. Već je to nešto neobično;<br />
jer munjevni traci jedva da se vide u Crookov
·.1 Liečnički Viestnik 1806. Br. .<br />
Ljudi nerado motre gole ljudske kosti, dok nisu zaodjevene žilami i mesom, te<br />
napokon obučene liepom kožom, koju je priroda okitila kosom, žarkima očima itd. Doktor<br />
Rontgen kano da nas želi pri učiti na nove slike, koj e ako · i nego de . oku, mogu da služe<br />
jasnijem poznavanju promjena, što se često sbivaju u ljudskom tielesnom ustroju.<br />
Premda je doktor Rontgen odavna .poznat kao čovjek jako ozbiljan i triezan, mnogi<br />
si1 ipak učenjaci glavom klimali, kad sn prvi put čuli, što je odkrio.<br />
Nu što da\je, to više izčezava svaka sumnja, jer je Rontgenov izum oproban u<br />
stotinah učenjačkih sborova i kabineta u Evropi i Americi. U francuzkoj akademiji donio<br />
je pred svoje drugove akademičare učeni prof-esor Poincare nekoliko takih čudnovatih<br />
slika. J edna prikazuje busolu (mjerničku iglu), kako titra unutar drvene kutije i okvira;<br />
druga kU učenicu, usadj!lnu medju daskama u drvenim vratima; treća okostnicu ruke živa<br />
čovjeka sa prstih, a na njih prstenje. To nisu liepe slike; ali služe znanosti i koliko.<br />
Da to vidimo u primjeru. Do sad, ako je ranjeniku ostalo u mesu zrno, nije se moglo<br />
točno znati, koliko je duboko doprlo, a često nije se znalo ni mjesto, gdje je zapelo ; isto<br />
tako nije se znalo, koliko je daleko pukla slomljena kost ili ako je stala gnjiliti, dokle se<br />
gnjiloba razirila. Tko se nesjeća· stare pripoviesti o vilici, što ju je netko kroz godine u<br />
svom tielu nosio, a nije se pravo znalo, gdje se zabola Od sada neće trebati dugotrajna<br />
motrenja ni iztraživanja, te kirurg neće morati ela reže na okol, iztražujuć obseg rane ili<br />
jesto, gje je koje strano tielo urinulo u naše meso Slika će mu jasno pokazati, gdje<br />
ima nožem rezati i dokle ga ima . vući.<br />
Ima liečnika, koji su, pipajuć kožu i dižuć ozliedjeno udo bolestnika iz položaja i<br />
dobe, kad ga je zaboUelo, zaključivali dosta izvjestno, gdje leži strano tielo, što zad:1:je<br />
bol ; nu taki su liečnici bili izuzetci. Od sada će svatko pomoću Rontgenove cievi i fotografije,<br />
kako ju ona izkaže,_ moći jasno razabrati, što je u bolestnikovu tielu i gdje se u<br />
njem zaustavilo. Tko bi bio očekivao, da će čovječji um i ljudsko nastojanje izumiti spravu,<br />
koja iznosi ua vidjelo tako skrovite stvari !<br />
I pak ima u Rontgenovn izumu za sada što šta tajno 'i neprotumačeno. Toliko<br />
znamo, da se ovaj učenjak poslužio cievčicom, što bi · se možda točnije mogla nazvati staklenim<br />
mjehurom, a izumio ju William Crookes, da njom iztražuje jakost materije, koja<br />
sipa svietle trake. Nu neznamo, kako nj om Rontgen radi ; neznamo, nemora li da ploč<br />
posebice ugotavlja za svoj posao ? Sad, kad je izum izašao na vidjelo; mora svaki<br />
učenJak da prizna, da nema u njem ništa, što bi bilo n protimbi sa načeli znanosti, da<br />
'<br />
·<br />
što nebi bilo posve vjerojatno.<br />
Kao što topli traci probijaju nekoja tielesa laglje, a druga teže, te po tom i zovemo<br />
jedna dobrimi, a druga lošimi vodići topline, tako se oni od jednih posvema odbijaju, a<br />
druga ih do kraja upijaju. Da se led duže uzi:uva, umotavamo ga u slamu ili u fianel. U<br />
tom leži čitava mudrolija zakona za odievanje. Tko nije štogod čuo, kako se svietli traci<br />
odbijaju i lome, ili kako stanovita tjelesa probijaju? Tako i munjevni traci nedjeluju<br />
svagdje jednako. Zašto ela i kemij&ki traci neluče jedno tielo od drugoga.<br />
Dakle da govorimo obćenito : zvuk, svjetlo, toplina, munjina, kemijska srodnost itd.<br />
nisu drugo, već različiti načini svekolikoga prirodnoga , gibanja, koji se izmedju sebe raz<br />
likuju brzinom, dosegom j mj erom. Svuda djeluje eter, koji t.itra polaglje ili hitrije te<br />
sipa trakove, koji uzrokuju u naših moždjanih razne osjećaje prema snazi i djelatnosti ·<br />
dotičnih živaca.<br />
Naš sluh nerazabire zvuka, ako učini u sekundi eter više od četrdeset tisuća titraja.<br />
Za proizvodnju topline treba u sekundi šestdeset i pet milijuna titraja; da se proizvede<br />
osjećaj ne samo topline, već i svjetla, treba 497 trilijuna titraja, koliko tek puta treba da<br />
eter uztitra, da probudi u naših očUn razaznavanje različitih boja, primjerice ljubičaste,<br />
crvene itd.<br />
Na mnogih kiružkih klinikah do sada su se učinili pokusi sa Rontgenovimi traci,<br />
i to vrlo dobrim uspjehom, tako da se je moglo točno označiti mjesto, kamo treba urezati,<br />
da se sh·ano tielo ili koja drnga izraslina izreže.<br />
Br. . LJečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 4Jl<br />
Iz strar1_ih listova.<br />
Izpiranje kod gynaekoložkog liečenja.<br />
Piše dr. P. Strassmann.<br />
Strassmann, asistent na klinici profesora Gusserova, razlikuje četiri vrsti izpiranja.<br />
Kod prve se namjerava samo čišćenje sa strujom tekućine, koja odplahnjuje rahle c1j elove.<br />
U drugj težimo, da sgodnoni temperaturom, osobito višom toplinom, postignemo dj elovanje,<br />
koje se poglavito osniva na u1jecaju na žilno mišičje. Tekućimi liekovi imade<br />
se treće ili chemisam oplahivane tkaničevine direktno promieniti ili polučiti resorpcijom<br />
medikamentozno dj elovanje. Ovamo spada još izpiranje, gdje voda sama imade medikamentozno<br />
dj elovati, jer ju tkaničevina u sebe prima, te joj promienjuje konsistencij u, ona<br />
·<br />
se orahljuje.<br />
Šta se prve grupe tiče, to je izpiranje za menstruacije i trudnoće, te posije cohabitacije<br />
neumjestno. Za menstruacije može nesg
Liečnički Viestnik 1895. Br. 2.<br />
je kod perimetritičnih, jer su, intraperitonealan proces,· nuždan mir, te treba ostaviti svako<br />
izpiranje.<br />
Styptično djelovanje vrućeg izpiranja rodnice premalo je poznato. Ono je na mjestu<br />
za krvarenje kod endornetritide, profusne rnenstruacije, rnetr01:rhagija uslied bolesti adnexa,<br />
kod rnyoma. Styptično dj elovanje podupire dodatak tanina (1%).<br />
Najpovoljnije, da se bolestno stanje izpiranjern ljekalija u tekućoj formi izlieči ili<br />
poboljša, jesu bolesti rodnice. Klinički se može razlikovati dvie vrsti katan·ha rodnice:<br />
prva, gclje je samo hypersekrecija, te sekret sastoji iz. rnastnih bjelkastih komadića, koji<br />
ponajviše sastoj e od pljosnatog epithela (vaginitis sicca ili seborrhoea vaginae). Takav<br />
katan·h brzčl odstranjuje izpiranj e s mlakimi lahko alkaličnimi tekućinami (natr. bicarbon.<br />
l žlicu na l litru vode = 1%). Druga vrst se odlikuje riedkirn manje više gnojnirn sekretorn<br />
(nu ne mora da irna gonococca). Ovdje se ne može biti bez antiseptica i adstringencija.<br />
Za vaginitis senilis seu vetularurn dostaje acet. pyrolignos. (2 žlice na l lit. vode). Inače<br />
treba prepisati solveol (1-2 čajne žlice na lit. vode -:-· 4-1%) ili lysol 0.... .. .,1%), zinc. sulf.<br />
(1-1 "/n osobito za vaginitide dj evojčica). Liečnik neka 1-2 put na tj edan izpire sa<br />
sublimatorn (1%), kad je gnojenje popuštalo, arg. nitiic. (1"/o). Rane rodnice izpiranjem brzo<br />
zacieljuju. Za decubitus i kod jače zaudarajuće sekrecije osobito je sgodau kal. hypermang.<br />
(uožev šiljak na l lit.). Ako se hoće kod dublje ozlede ili širokih granulirajućih rana po<br />
stići, da se jače stegnu, to je najsgodniji tannin l"'u. Iznimku pravi colpitis granulosa gravidarum,<br />
gdje je stanj e jako tvrdokorno, te se zadnjih tjedana prije poroda nemože sasvim<br />
odstraniti, ali posije poroda granula sama izginu.<br />
Za liečenje medikarnentoznim izpiranjem sgodne su još bolesti portionis vag. uteri<br />
i kod žena, koje su već rodile, i one doljnjeg diela cervicalnog kanala. Kod ektropija,<br />
e1·osija i katan·ha cervicis s otvorenim ušćem sgodne su irigacije (Acet. pyrolignos. 1-3% ;<br />
Formalin l : 10.000 [l žlica 10"/o raztopine kupovnog 40% Formalina na l lit. vode).<br />
Ako kod više ležećih bolesti propisujemo izpiranje, to kanimo dvoje: ili da odstra<br />
nimo sekret potičući iz uterusa ili tuba, koji se nakuplja u rodnici ili visi iz ušća materice<br />
ili da vlažnom toplinom promjene tkaničevine izliečirno. Drugo je već razloženo, a za<br />
prvo je najsgodnija voda ili natr. bicarbon.<br />
Bielotok chlorotičnib dj evojaka neima se lokalno, nego obćenito liečiti.<br />
Medikamentozno izpiranje jako se rabi kod gonorrhoe. Od ove moramo razlikovati<br />
dvie vrsti. Prva je poglavito metritis acuta (sa vtilvitisom). Ovdje je izpiranje upravo .<br />
štetno, jer zanaša gonococce dalj e unutra. Dieta, uredjenje stolice, a prije svega mirno<br />
ležanje i balsamica ima da bude therapija. Izvana se opire s mlačnom 1% raztopinom<br />
zinc. sulf. i prave oblozi s liq. plum b. subacet. l'f,, (krpe treba svaki dan izkuhati !) Kad<br />
je prvi stupanj prošao, preuzirnlje liečnik daljnje liečenje. Druga vrst počimlje u cervixu<br />
kano akutni katarrh cervixa sa obilnom žuć·kasto-zelenkastom, sluzavo-gnojnom sekrecijorn .<br />
i erosiom, koja je za nullipare karakterističnom. I ovdje uetreba izpiranja. Liečnik neka<br />
iztare rodnicu sa sublimatom (l : 1000) i neka metne jodoform-glyce1in-tampon (3-5"/ .. ).<br />
Istom kada je sekret iz materice postao Lielkast i više sluzav, dopušteno je izpiranje. Ono<br />
doduše neizliečuje bolest corpusa i cervixa, ali odstranjuje sekret, te neima pogibelji, da<br />
će zanesti infekciju u tube. Obje se vrsti gonorrhoe mogu i spojiti.<br />
Kod vaginitis granulosa je izpiranj e od liepog uspjeha, solveol (1"/.,).<br />
:;:lublimat ueka se nikada uednje bolestnici u ruke, a za rodnicu trudnih neka ga<br />
radi eminentne sposobnosti resorpcije niti liečnik · nerabi. (Na gynaekoložkoj klinici u<br />
Bernu mnogo se rabi sublimat, kako izvješćuje Frank, i to ne samo za izpiranje rodnice,<br />
Iiego i uterusa poslie poroda i operacija, te u babinah, a da nij e bilo nikakovih intoxikacija.<br />
Nu posije sublimata se još izpire izkuhanom vodom. Ref.)<br />
Kada je gonorrhoea uterus prešla, to se nemože više sekret odstraniti, jer on sada<br />
dolazi dj elomice iz tuba. Ovdje izpiranje dapače škodi, jer pojačuje boli i zapalu u adnexib,<br />
s toga ga treba ostaviti, te samo iz vana opirati, davati tampone i mirovati, pa odmah<br />
prestaju boli i zapala.<br />
Kod malignih novotvorina, koje već nisu za operaciju, često se propisuje i:r.pimnje.<br />
Ovo je indicirano l. radi krvarenja ili 2. radi gnoj enj a.<br />
Br. - Liečnički Vlestnik <strong>1896.</strong><br />
Kod jačeg krvarenja treba tamponirati, a onda izgrebsti ili kauterisirati, n kod<br />
slabijeg se može izpirati hladnom vodom (od· topline sobe).<br />
Kod gnojenja je na mj estu izpiranje desinficirajućirni sredstvi, osobito creolin (1"/.,),<br />
koji najtrajnije odstranjuje duhu i ograničuje gnojenj e.<br />
Kako više čir nekrvari i slabo secernira, treba ostaviti izpiranje, jer ono omekšava<br />
površne partije novotvorina, pospješuje razpad i pojačuje ,;ekreciju.<br />
Tu je najbolje tamponirati jodoformgazom, koji može i 8 dana ostati.<br />
Na koncu još daj e Strassmann pregle
Lloc':nlčki Viestnill. J!:!I)G. Br. ll.<br />
8to Ke tiče porietla ]Jatbogenib mikroorganizama kod gnojne keratitide, to se mora ·<br />
poreći, da bi se pneumococci izravno s ozliedjujućim agensoin (klas, komadić drva ili .<br />
kamena) u roženicu uciepili. Niti ako bi se klasom roenica kunića ozliedila, niti ako bi<br />
·<br />
se njime braništa ciepila, nepokazuju se pneumococci.<br />
Već česta komplikacija typičnog ulcnsa serpens u gornjih slučajevih s bolestmi<br />
suznih organa (38"1 .. ) i . ozaenom (21''1•·) pokazuju nam, gdje . je valjda vrelo pathogenih mikroorganizma,<br />
osobito pneumococca. U sehetu suzne vrećice, 1i slini, u nosu (osobito kod<br />
ozaene) moglij su dokazati virulentne bacille. Infekcija ozliedjenog mjesta nastaje daJde<br />
često iz suzne vrećice.<br />
Kod hypopyonkeratitide, poglavito kod ulcus serpens corneae kano sigurni pobudnici<br />
dokazani su ovi mikroorganizmi : staphylococcus pyogenes albus i amen s, streptococcus<br />
pyogenes, nekoje vrsti bacilla, aspergillus fu migatus i prije svib osobito u najnovije vrieme<br />
Fraenkel-Weichselbaumov diplococeus. Naproti je velik broj mikroorganizma, s kojillli se<br />
može experimentalno prouzročiti gnoJna keratitida, te će svakako daljnja iztraživanja još<br />
novib pol:mdnika za gnojnu keratitidu čovjeka· pronaći. Dr. Čačkovic.<br />
Terapeutične crtice.<br />
Ctwettement materice mdi .epsis u baliinah. Od dra. A. D u k e. (Lan cet od rujna 1895.)<br />
Uporaba tupe curette s eventualnom drenažom pilerperalne, septičn? ol:loljele materice<br />
prouzročuje mnogo mnje . pogibelji, nego li izpiranja razkužujućiini liekovi ili jedka<br />
izmazivanja. .<br />
6im se groznica i' gađati vonj čistila pojavi, nema sumnje, da ima pathogenih klica,<br />
ali klica, koje većinom u rodnici obitavaju. Ove se klice laglje u matericu prenašaju<br />
jedkim izpiranjem i izmazivanjem, nego opreznom . curettažom . .<br />
Ako se ovo .potrebitoin opreznošću i pomnjom izvodi, nije se bojati perforacij e<br />
mehke materične stienke.<br />
Ostanu li pak iza curettementa u materištu . dielovi plodnjih ovoja ili plodve, to se<br />
ovi najlaglj e odstranjuju izpiranjem vrućom vodom, primiešajuć joj nekoliko kapi tinctura<br />
j odi. Ovakovo je liečenje s više razloga probitačno. Ono podražuj e i čisti matericu, a uj edno<br />
·<br />
djeluje kao stipticum. S toga i pisac najtoplije to liečenje preporučuje.<br />
Rieclka met?·o1·1·hagia post pa?'t?wo. Od . dra. A. W. D. L e a h y. (Lan cet od kolo<br />
voza 1895.)<br />
Pisac priobćuje dva slučaja metrorrhagie post partum, kojoj bijahu uzrokom tonični<br />
grčevi u materičnoj stienci. Na ovaj uzrok metrorrhagie upozorio je prvi Gibbons, Ti se<br />
slučajevi osobito time odlikuju, što se pojaviše l. kod nervoznih žena ; 2. kod žena, kGlje<br />
su višeputa za redom porodile, a uviek uz znatan krvotok ; 3. što je metrorrhagia tako<br />
dugo potrajala, dok nije nesvjestica nastupila, - grč tek sad . popustio i ustupio mjesto<br />
pravilnim i dobrim kontrakcijam ; 4: što je metrorrhagia s ovog uzroka veoma riedka.<br />
S diagnostične strane .treba osobito paziti na stezanje materičnog mišićja, koje je doduše<br />
čvrsto i hep ko, 11li Iiep1;avilno i nejednako. · Pravo liečenje sastoji u tom1 da ·se tonični<br />
grč odstrani uporabom auaesthetika. Pisac upotrebit će, ako ga u buduće taki slučaj za-<br />
·<br />
desi, chloroform.<br />
Kako se lieči cmt?·esis ? Od dra. M. M e n d e l s o h n a. (Berlin. klin. W ochensch1:if't<br />
br. 47. i 49. 1895.)<br />
Od enureze u užem smislu opažao je M. zadnjih <strong>godina</strong> 32 slučaja, medju timi kod<br />
3 dobom starijih od 14 <strong>godina</strong>.<br />
Uz razne teorije za razjatinjivanje enureze sva je prilika, da je za· većinu slučajeva<br />
uzrok slabi . razvitak mišićja, koje zatvara mokraćni mj ehur (sphinctera). Tako mišičje nije<br />
u stanju, da se opre bez psihičnog impulza volje reflectorno podraženim detrusorom, a<br />
uz to slabo razvita prostata jošte više zapriečuje razvoj.<br />
U suglasju s time stoji izkustvo, da enuresis većinom · dolazi za vrieme sna (enuresis<br />
nocturna), i to najvećma u. prvih sntovih noć.i i rau og jutra ; jer je u to vrieme san osobito<br />
tvrd, a mjehur osobito pun.<br />
Br. 2. Liečničl
Llci::ni
50 Liečnički Vie5tnik <strong>1896.</strong> llr. .<br />
Josip · Modestin, svim poznat sa svojega nastojanja oko liečenja. difterije sa sokom<br />
od iris germanica, bio je o uspješnosti toga lieka barem za sebe osvjedočen.<br />
Guggenberg, rodom Tirolac, bio je kroz više <strong>godina</strong> kot. liečnikom u Novskoj i<br />
tako je prionuo svojom poštenom dušom uz svoju novu domovinu, da smo ga svi radi<br />
nj egovih plemenitih svojstava visoko štovali.<br />
Molim veleučenu gospodu, da u znak štovanja ustanete sa sjedala: Slava im ! (Slava!)<br />
Glede zaključaka, stvorenih u zadnjoj glavnoj skupštini dne 28. siečnja 1895, čast<br />
mi je izviestiti : da se je s bor obratio predstavkom na Nj . Preuzvišenost g. bana, ter da<br />
je sboru za izdavanje "Liečničkoga viestnika" podieljena podpora od 300 for., na kojem<br />
liepom daru se je odbor najsmiemije zahvalio.<br />
Nadalje je odbor učinio svoje korake po nalogu glavne skupštine, da se "Liečnički<br />
viestnik" od ove godine svojim sadržajem poveća.<br />
Glede milenijske izložbe u Budimpešti zamolio je odbor od centralnoga zemaljskoga<br />
odbora podporu, da uzmogne učiniti predradnje, da se može sastaviti krajobraz kraljevina<br />
Hrvatske i Slavonije sa zdravstvenoga gledišta prema stanju od 31. prosinca 1895. Nu<br />
pošto od centralnoga odbora u tom predmetu našemu odboru nije došlo nikakovo riešenje<br />
to je odbor morao svoju namisao napustiti, ter je prijavio početkom ovoga mj eseca kao<br />
izložbeni predmet samo svoju publikaciju "Liečnički viestnik" od g. 1895.<br />
Konačno neka mi bude dozvoljeno zahvaliti se svim, koji su nas u našem nastojanju<br />
tečaj em prošle godine podupirali s molbom, da nas i u buduće nezaborave, a sve članove<br />
molimo, da nam priteknu u pomoć bud viestmi, bud originalnimi radnjami, bud referati<br />
da uzmognemo naš list tako usavršiti, da bude i sboru i domovini na čast l<br />
Nemogu svršiti, da se nezahvalim i domaćoj povremenoj štampi, koja je naš rad<br />
pozorno i simpatički pratila. (Živio !)<br />
Na to je bilježnik dr. V. Lušić-Matkovia - pročitao -sliedeće hwj ešće o radu<br />
Rborovu za prošle godine :<br />
Slavna glavna skupštino !<br />
Veleučena gospodo !<br />
Naš sbor imao je koncem god. 1894. 7 začastnih, 5 dopisujućih i 263 redovita člana.<br />
- U zadnjoj redovitoj glavnoj skupštini izabrana su bila dva nova začastna člana : naš<br />
vriedni predsjednik dr. Ladislav Rakovac te za ovaj sbor zaslužni kr. sveučilištni profesor<br />
botanike dr. Antun Heinz, bivši dosada dopisujućim članom ; nadalje dva dopisujuć:\ člana,<br />
i to : Milovan Zoričić, predstojnik kr. zero. statističkoga meda, te dr. Koloman lVliiller, kr.<br />
sveučilištni profesor u Budimpešti.<br />
Tečajem god. 1895 izstupio je iz našeg sbora uslied preselenja jedan član, smrću<br />
izgubismo tri člana, sboru pako pristupiše 14 članova, tako, da je ovaj sbor koncem<br />
-- ·<br />
god. 1895 sastojao iz 9 začastnih, 6 dopisujuĆih i 275 l'edovitih članova.<br />
- -<br />
_<br />
Sbor sastao se je bio u jednoj redovitoj giavnoj skupštini i n iO mj esečnih sastancih.<br />
U glavnoj redovitoj skupštini razpravljeni su predmeti, koji su po naših pravilih<br />
označeni ; u mj esečnih naših sastancih pako predavali su sliedeća gospoda članovi :<br />
Dr. Antolković "smotra o liečenju difterije sa krvnim serumom".<br />
Dr. Havliček "o proizvadjanju animalnog lieka proti difter\ji".<br />
Prof. dr. Heinz "o bilirii primula obronica iz Kine".<br />
Dr. Žyborski "Lyssa humana".<br />
Dr. Peričić "Pemphigus vulg. malignus".<br />
Dr. Valjavec "o asthma bronchiale".<br />
Dr. Pavec ,,slučaj iz prakse".<br />
Dr. Lušić-Matković "o trachomu".<br />
Primarni Jiečnik dr. Schwarz "o nosnih polypih".<br />
Dr. Lehner "o mucanju".<br />
Dr. Žirovčić "Casus Ljuboević", psychiatrično-sudbeni slučaj.<br />
Dr. Gutschy "o sifilitičnoj bazilarnoj infiltraciji moždjanskih opana".<br />
Dr. Schwarz "dva slučaja guše (Struma)".<br />
Neobičnim . pako trudom skoro u svakom našem sastanku demonstrirao nam je<br />
inštrnktivne preparate iz bogate svoje kiruržke prakse primarni liečnik dr. vVikerhauser,<br />
Ill·. 2. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 51 .<br />
nadovezujuć na to poviest bolesti dotičnog slučaja, te izticajuć vazda osebujnosti i eventualne<br />
komplikacij a istoga. Isto tako nežališe truda u demonstriranju bolestnika primarni<br />
liečnici : dri. Lušić-Matković i Schwarz, zatim dri. Mii.ller, Gutschy i drugi.<br />
Ova predavanj a i demonstracije te s njimi u savezu nastale diskusije bijahu tako<br />
zanimive, da je naš vriedni predsjednik s toga odredio, da se po stenografu vazda napišu<br />
i u našem "L. V." objelodane, da se s njimi i ona gg. članovi, koji ovim sastankom prisustvovati<br />
nisu mogli, okoriste.<br />
Ovim načinom polučila se je još druga svrha, naime ta, da se je gradivo za naš<br />
"L. V.", kako to zadnji brojevi dokazuju, znatno proširilo.<br />
Priobćiti mi je još veleučenoj gg. članovom ugodnu viest, da je na predlog velemožnog<br />
gosp. odsječnog savjetnika i zemaljskog vrhovnog liečnika Njeg. Preuzvišenost ban<br />
kraljevina Hrvatske i Slavonije ovomu liečničkomu sboru milostivo blagoizvolio doznačiti<br />
dati iz automnih sredstava pod p oru _ od 300 for. za god. 1895., za koju se podporu ovim u<br />
ime sbora koli Njeg. Preuzvišenosti toli i njegovoj velemožnosti vrh. liečniku najsmiernija<br />
hvala izriče.<br />
U nadi, da će nas prije navedena gospoda i nadalje sa svojimi znanstvenimi radnj<br />
ami kao što i dosada podupirati, te za koje im ovaj odbor ovim njtopliju hvalu izriče ;<br />
nadalj e u nadi, da će i ostala gospoda članovi ovoga sbora sa pismenimi doprinosci iz<br />
svoje prakse naš "L. V." - za kojeg se uredjivanje naš vriedni urednik prof. dr. Lobmayer<br />
ne bez uspjeha trudi - obogatiti, molim slavnu . glavnu skupštinu, da ovo izvješće<br />
na znanje uzeti izvoli. (Živio !)<br />
Blagajnik dr. R. Kr i š t o f pročitao je sliedeće izvješće o stanju blagajne:<br />
Zu godimt 11:194. sastojala je imovina od :<br />
5% hrv. zemljo-odkupnica<br />
4'1"/o hrv. regal. "<br />
420 /0 srebrne rente<br />
l uložnice I. hrv. štedionice<br />
gotovine . . . . . . . . .<br />
dočim zu godinu 1895. sastoji od :<br />
5°/0 hrv. zemljo-odkupnica<br />
4'/% hrv. regal.<br />
420/0 srebrne rente . . . .<br />
4% ugar. krunske rente K 2700<br />
4"/0 hrv. zemljo-razteretnice<br />
l uložnice hrv. eskompte banke<br />
gotovine . . . . . . . . . . .<br />
od gore spomenutih<br />
Stanje imovine.<br />
. for.<br />
" 2.100·-<br />
3.500·-<br />
100·-<br />
" 396'44<br />
456'47<br />
"<br />
ukupno for. 6.552·91<br />
. for. 2.500·-<br />
2.100·-<br />
100·-<br />
-;:..___;<br />
1.350·<br />
l.000·-<br />
23·59<br />
280·- for. 7.353·59<br />
dakle višak sa . , for. 800·68<br />
for. 3.500 5"/o hrv. zemljo-odkupnica izašla je izvučenih<br />
" 1.000 5°/0 " " " · za koje su for. 1.000 hrv. zemljo-razter. nabavUene,<br />
nadalje realizirana je uložnica I. hrv. štedionice for. 396·44, te je nabavljeno K. 2.700 4"/o<br />
ugar. krunska renta i for. 23-59 uloženo na knjižicu hrv. eskomptne banke.<br />
U Zagrebu, 31. prosinca 1895.<br />
Dr. L. Rakovac v. r.<br />
z. s. predsjednik.<br />
Dr. R. Kri štof v. r.<br />
z. s. blagajnik.<br />
Račune pregledali i u pod punom redu sa prihodom i razhodom pronašli:<br />
Dr. Mašek v. r. Dr. Kuhar v. r.
Llečničld VlesLnik 1806. B1" 2.<br />
Poslovni promet za godinu 1895. ·<br />
Ostatak blagajne od godine 1894.<br />
Primitak.<br />
Prinos kr. zemaljske vlade . . . .<br />
Prinos članova za godinu 1895. i zaostatci .<br />
Za kupone . . . . . . . .<br />
Za kamate tekućeg računa . . . . . . . . .<br />
.za izvuč. for. 1.000 5% hrv. zemljo-odkupnica<br />
odbiv manjkajući kupon . . . . .<br />
. for. 1.000<br />
Za realiziranu uložnicu L hrv. štedionice po odbitku biljega<br />
Izdatak.<br />
Za dopisnice, tiskanice, trošak od l./1. do 31.;12. 1895.<br />
Uredniku "Lieč. viestnika", paušal ll puta po 20 for . .<br />
G. Jos. Sorgu, vodjenj e računa pro 1894 . . . . . .<br />
Za pisarničke . poslove (prepisi koncepta, litogt·afije, izradba diploma,<br />
nacrti za diplome), pošta . . . .<br />
Dioničkoj tiskari za "Lieč. viestnik" pro 1894., IL polugodište<br />
Za nabavu for. 1.000 4°/0 hrv. zemljo-razteretnice<br />
Za kamate iste . . . . . . . . . . . .<br />
Podpora jednoj udovi liečnika . .<br />
Za stenografiranje skupštinskih razprava<br />
Dioničkoj tiskari za "Lieč. viestnik'' pro 1895. i tiskanice<br />
Za nabavu K. 2.700 4°/0 ugar. krunske rente<br />
Za kamate iste . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Za uložak na uložnicu hrv. eskomptne banke .<br />
Ostatak ..<br />
U Z a g r e b u, 31. prosinca : 1895.<br />
Dr. L. Rakovac v. r.<br />
z. s. predsjednik.<br />
25<br />
. for. 456·47<br />
300·<br />
" 1.571·-<br />
154-47<br />
26·37<br />
975·-<br />
396·3!)<br />
· for. 3.879 70<br />
. for.<br />
"<br />
20 !JO<br />
220·-<br />
40·-<br />
94·14<br />
318·!17<br />
!)!)5·-<br />
1•30<br />
25·-<br />
10·-<br />
503·-<br />
1.341·!)0<br />
5·90<br />
23·59<br />
280·-<br />
for. 3.87!.!-70<br />
· ·Dr. R. Krištof v. r.<br />
z. s. blagajnik.<br />
Račune pregledali i u pod punom redu sa prihodom i razhodom pronašli :<br />
Dr. Mašek v. r. Dr. Kuhar v. r.<br />
Proračun<br />
s bora liečnika kraljevina Hrvatske i· Slavonije u Zagrebu za g. <strong>1896.</strong><br />
Prihod :<br />
Preostatak od godine 1895.<br />
Članarina za godinu <strong>1896.</strong> .<br />
zaostala od prošlih <strong>godina</strong> .<br />
Kamati od kapitala u drŽavnih papirih<br />
Liečnički viestnik :<br />
tisak . . . . . .<br />
honorari . . . .<br />
ekspedicija i poštarina .<br />
paušal za uredjivanje "L. V."<br />
Pisarnički troškovi i razno . . .<br />
Razhod:<br />
Eskomptnoj hanki za upravu sborove imovine .<br />
Sveučilištnoj knjiž•1ici za nabavu medicinskih časopisa<br />
Sravniv primitak s razhodom, ostao bi višuk od .<br />
. for.<br />
"<br />
280·-<br />
1.348·-<br />
516·-<br />
308·94<br />
for. ·2.452·94<br />
for. 738.-<br />
576.-<br />
90.-<br />
." 300.- for. 1.704·:__<br />
. " 200·-<br />
50·<br />
so·-<br />
for. 2.034·<br />
. for. 418·94<br />
B1·. 2. Llečnl
Br. .<br />
tll iuteresnntne rnzprnvo, u krntko je sliedeći : P. 0., 12 god. stara dj evojka radniku, dolazi<br />
u siečnju 1892. Dl\ kliuiku tužeć se, da jqj neprestano i nehotice mokraća curi, bud da<br />
stoji, . da ide ili da leži. Dj evojka dobro razvita, čvrstoga struka, potiče od zdravih roditelja,<br />
imade troje zdrave živuće braće, a jedno je umrlo od difterije. Mokraa reagira kiselo, u<br />
njoj ni bjelančevine, ni sladora. Bolestnica, akoprem može normalno mokriti, to njoj ipak<br />
neposredno iza mokrenja nehotice još dalje kaplje mokraća, i tako se to opetuje, pa makar<br />
i svake pol ure vodu pustila. Pregledanjcm bolestnice ustanovljeno je sliedeće : Vanjsko<br />
spolovilo normalno razvito, razširiv sramovne sklopke, opaža se izpod vanjskog ušća vodopusta<br />
(orificium externum urethrae) mala škuljica, iz koje kaplje svietla mokrai podobna<br />
tekućina. Stavi li se katetar u mj ehur, te isti posve izprazni, to ipak iz dolnjeg otvora<br />
mokraća pišti, a napne li se dj evojka uz prazan mj ehur, tada iz dolnje škulje voda jakom<br />
silom curi. Da se ·bolje iztraživati može, bude ta mala škuljica proširena umj etnim načinom,<br />
stavljaju! u nju laminarija štapiće. Kroz proširenu škulju iztraživajuć prstom moglo se<br />
je konstatovati, da se. iza posve normalno razvitog mj ehura mokraćnog, u koga se je kroz<br />
vodopust prstom unišlo, nalazi još jedna šupljina okrugla oblika, obložena gladkom sluznicom,<br />
posve odjelj ena od mj ehura, u kojoj se takodjer mokraća sakuplja. Tim kombiniranim<br />
iztraživanjem došlo se je do diagnoze, da je taj doljnji mokraćni prohod jamačno mokraćnjak<br />
(ureter), koji mj esto u mjehur direktno u sram (vulva) izlazi. Da se bolestnica rieši nesnosnog<br />
i nehotičnog vj ekovitog kapanja mokraće, odlučeno bj e stvoriti komunikaciju medju obima<br />
šupljinama, t. j. učiniti otvor u stienci, koja dieli te dvie šupljine, te napokon podje li to<br />
za rukom, sašiti daljnju škuljicu u sramu izpod otvora vodopusta. U tu svrhu metnuo je<br />
Wolfler na način Dupytrenovih klješta u vodopust jedan krak, a u doljnji abnormalni<br />
mokraćni prohod drugi krak (branche) istih, te klješta zakvačio. Namjeravalo se je tim<br />
načinom prouzročiti dj elomičnu nekrozu stisnute i zakvačene stienke medju obimi mokraćnimi<br />
rezervoari ; a da se nezakvaP.i i cieli vodopust., (urethra), bili su kraci klješta u sredini<br />
svojoj konkavno svinuti. Kad su se i
l i<br />
Br. :l.<br />
1 laruisonaRK!' 12, N" u 111 1t 11 n l leno 1\da, oheinski lieenik n .Popovači, Pr t' i n d l s<br />
h e r g er .Joip, primarni liet';nik n r.cm. hol nici ll tlanjcvll, .c__h_o l l e r Vatroslav,<br />
,ek. liočnik 11 bolnici milosrdne bm\,e 11 Zag-n• bu, _§_t.! '!.i§ Had:l.i IHehmed ami, pri<br />
vatni liečnik n D. 'J'u:r.li (Bosna), .,..L· .Mavro, obeinski Iiečnik u Naicab, f3}:;: a r i _:•<br />
L, privatni licčnik u Beču, IV., Schafflergasse 21, i' p a n ner Ignjat:, kr. domo ur puk?v·<br />
n ij ski lieenik u Zagrebu, . . P i_ t :r. r Adolf, o bl:. liečnik u Drenovcih (kot. Znpan.Je),<br />
Spitzer Ednarcl, privatni l iečnik n Vara:l.dinn, _'l.'_r _e er_ .Josip, grad ski fizik, e. i kr.<br />
iJ1ikovn"ijski liečnik u m. u Petrovaradinu, \V e !.! :. . e me r _ Jaroslav, kotarski liečnik n<br />
Del'l'ent.i (Bosna).<br />
Odlikovanja. SrlJsko lekarsko družtvo n Beogradu izabralo je dra. Vatroslava<br />
S e h war z n ll Osieku svojim dopisuj u t-im članom . - U. kr. kot. liečnik n Šibeniku dr.<br />
N i k 0 1 a pl. 1' o m a s e o dobio j naslov cesarskoga savjetnika, n ravnatelj zem. hol niee<br />
u Šibeniku, dr. N i k o ln lJm·nn L a l i ć, zlntni krst za znslnge s krunom.<br />
Osobne vi esti. Dr. Pavao L u č i e postao je oM. liečnikom u Obrovcu, a 1lr.<br />
Enu:eu P e t z u Kistanji. Dr. l van M n d i r a :r. z o preselio se iz Šibenika u Zadar, a tlr.<br />
Gjl·o B er o š iz Zlarina u Šibenik.<br />
•<br />
Imenovanje. Dr. Ito. g o s l a v e š er i n, oM. liečnik u Kraljevici, imenovan je<br />
kr. kot. liečnikom za kotar Dolnji Lapnc . ..<br />
Premještenje. han našegn sbora g. dr. :N i k o Fa b i a n i l-., do sada obćiuski<br />
liečnik n Krku (Veglia), premješten je i preselio se kao obćinski liečnik u Volosko, kraj<br />
Opatije (Abbazia) u Istri.<br />
Umr.l i. O s w n l d pL Gugge!lberg-R iedhofen. Dne 18. siečuja stiže viest<br />
iz Brixena, da je ondje umro kr. kot. liečnik Oswald pl. Guggenberg. Poboljevajue vc.::<br />
dulje vremena, otišao je prije desetak dana u svoj rodni kraj, nadnjući se, dn t:e ozdraviti.<br />
Nemila smrt učini kr:j njegovim boJim. Uz njegovu obitelj :l.nle za njim mnogobrojni mu<br />
prijatelji, koji su ga poznavRli kao iskrena prijatelj a, te revna, točnn i snyj estnn lieenikn.<br />
Pokoj mu clnši. - Dr. Kr s t o P a l t a u f, našim čitateljem od mnogo godinn poznnt kao<br />
mvnatelj i knpalištni Iiečnik u Neuhausn u Štaj erskoj , umro je u siečnju t. g. u 70. godini<br />
·<br />
kod svoj ega sina prof. elm. Paltaufit u Beču.<br />
ženska katedt·a. Kao to javlj a "l.Vliincbener mell. \V ochenschrift" primit ee ka<br />
tedru nn novo osnovanoj mdicin;;ko.i žensko.j nkademiji n l' etrograt!n gdja. tlr. Rosa.<br />
Ke rs e h ba u m e r iz Snlzburga.<br />
Errata-corrige. U imeniku članova s b o r o v i h, priloženom br. l. "Liečnil':koga<br />
viestnikn", izostao je naslov "Dr." pred i meni p. n. gg. :<br />
17 Dr. l3artulit:.<br />
:n: Dr. (' ačkovi6.<br />
BH. Dr. Coltelli.<br />
Mj esečna skupština<br />
"s b or a l i e e n i k n kr n l j e v i n a Hr v a t s k e i S l a v o n i j e" n ;l,agrebn biti \-e<br />
dne 24. veljače o. g. u 6 sati posije podne u sveučilištu (u seuntskoj dvorani) H ovim<br />
•ln evnim redom :<br />
l. Ovjerovit ee se zapisnik JJ Osljednje mjesečne i gouišuje glavne ;;lmpšt:in•··<br />
2. Predsjednik izviestit će o :::borovih ;;tvarih.<br />
3. Dr. G u t ch y: "Migraine ophtalmique" s demonstracij om.<br />
4. Dr. l ibtaril:: StatiRtičko izvješće gmdn Zagreba od god. 18!1-Ul!t!S.<br />
5. Dr. \V i k e r h a. u s er: Nastavak pn•davanja. o lapnrotomijah.<br />
li. Dr . .M ii ll er : Demonstracije.<br />
7. Dr. S e h ,,. a r z: Kirmžkn kazuistika.<br />
8. Gosp. S e h ii n w a l d, trgovnc kirnr:l.kih inštrnmenatn, pokaznt \-e nekoliko novosti<br />
svoje struke.<br />
!l. Eventualni predlozi člnnovn.<br />
Vlastnik i izdnvatelj "Shor liečnilm kralj evina Hrvatske i Slavonije".<br />
Odbor.<br />
Urednik JJI'Of. dr A. Lobmayer. 'l'isak Diouičke iiskare n Zagrebu.<br />
u •.. a. U Zagrebu 15. ožujka <strong>1896.</strong> (od, XVIII.<br />
tiENIKI VIESTNIK.<br />
Lbt izlazi jedanput na mjesec na. podrug do dva arka. - Olanovi ga dobivaju bezplatno.<br />
Pred plata z.a nct:hmovc na. g·odinu fl for., . na pol godine 3 for.<br />
(: Ia.nnrina, tH · la og· l ase pl:th.t se po d vostupnčnom redim ili 1irostoru 15 nov
()8 LJečnički Vlestnik <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
ich uberhaupt die der Adamserbsiinde verfallenen nicht zu meiner Kategorie<br />
zahle, da ich Gott sei's Dank reiner reeler Vernunft bin .und als solcher<br />
keinen Meister uber mich brauche lMaurerordensineister) • itd.<br />
Drugi put napisao je opet ravnatelju bez svakoga vanjskoga· povoda<br />
pismo puno psovkah, prietnjah, pogrdah ; dočim se u osobnom obćenju vlada<br />
uvie'k pristojno, ali hladno i odmjereno.<br />
Takovimi surovimi pismi napada češće ravnatelja, te ovakova njegova<br />
pisma, . kao svi njegovi pismeni sastavci, vrve čudnovatimi frazP 'lli, koj im i<br />
mudruje o svojoj osobi i svojih odnošaj ih ; predbacuje, što ga hoću načiniti<br />
· Judjakom, ciklopom, smrdljivcem; najprijazniji nagovor liečuika označuje neprijateljskim<br />
napadajem; spočitava mu neznanje, glupost - • vi lovite po 7.I'akv,<br />
ja po mojem mozgu • - psuje najgadnijimi izrazi i prieti nasiljem.<br />
Prosudi li se na temelju navedenih činjenicah duševna individualnost<br />
toga čovjeka, do kakovoga se dolazi rezultata ?<br />
Promotrimo najprije nj egov čin, radi kojega je obtužen. On je pred<br />
sudom ponovno izjavio i kasnije uztrajno tvrdio, da je odlučio svoga otca<br />
ubiti, jer je on zatrajao zadružni imetak, te M. M. nema sada od česa da<br />
živi. S. toga razloga je on odapeo četiri hitca iz revolvera u sobu svoga o tea<br />
. kroz prozor, nu · sva četiri hitca su zatajila. Na to se je javio oružnikom i<br />
očitovao im svoju nakanu i bezuspješni pokušaj. Nu oružnik, koji je revolver ·<br />
od njega preuzeo, ustanovio je, da na ni jednoj patroni nije bilo utiska od<br />
udarca kokota, a sva četiri hitca su redomice planula, kad je oružnik revolver<br />
odapeo. Jz toga dakle sliedi, da navod ob tuženika · nije istinit,. da on niti nije<br />
pucao na svoga otca, već da je on .taj umorstveni namišljaj samo priinjao<br />
i oružnikom · prijavio, samo da otca, koji se je pred njim morao sakrivati,<br />
izazove u javnost pred sud, da tamo · njihova razprava dodje do izražaja, pa da<br />
tea zastraši. On je na sudbenoj razpravi ponovno prigovarao, što nije otac<br />
. . . .<br />
došao pred sud.<br />
Ovaj dakle njegov čin predstavlja se. dobro proniišljenim i u stanovitu<br />
svrhu · izvedenim, te sam po sebi nipošto neodaje porieklo od duševno bolestna<br />
čovjeka.<br />
u· nestalnosti i nepostojanosti njegovoga života očituje se sumnjivi pojav<br />
njegovoga . karaktera, te je napadno protuslovje izmedju njegove pristale vanj<br />
. štine, njegovoga pristojno ga i ugladjenoga ponašanja, inteligentnoga izrJ,Žaja<br />
i njegovoga sadanjega družtvenoga položaja. Upravo pako mora osupnuti<br />
čovj ·ka bezobzirnost i tvrdokornost, kojom proganja i okrivijuje svoga otca,<br />
. akoprell1 je taj očevidno mnogo za njega učinio, te mu se nipošto nemože<br />
predbaciti, da je odgoj M-ov zanemario ili da ga je ostaloj svojoj djeci<br />
· zapostavljao. Sasvim čudnovato pako glasi M-ova uztrajna i neoboriva ideja<br />
da je otac dužan rij emu· posjed kupiti, premda otac sam nema . imetka, a M.<br />
je već 37 god. star, kriepak, tjelesno zdrav čovjek, donekle izobražen i izkusan<br />
te sposoban za raznovrstne službe, koje mu je otac već višeput pribavi . bio<br />
i koje on sam sa malo truda i volje svaki čas može postići.<br />
Nu nije samo time M. M. napadan ; čudnovato je njgovo smušeno<br />
· govorenje pred sudom i pred liečnici, njegovo konfuzno pisanje, koje bi ne<br />
dvojbeno odavalo slaboumna čovjeka, kad· nebi uz to s druge strane · bilo<br />
Br. 3. Lie6nički Viestnik 1896 .. 59<br />
kod njega primietiti ,posve razumnoga i urednoga govorenja i pisanja, kakovoga<br />
pemože' slabouman čovjek proizvesti. Već otac M-ov izrazio se je pred<br />
sudom, da za M-a nepreostaje drugo nego Lepoglava ili . Stenjevac. M. sam<br />
rekao je pred nami sasvim naivno, da ga ljudi drže za ludjaka, te su se<br />
čudili, kako se je on ipak ·iz bolnice u Zagrebu kući povratio.<br />
Pokušamo 1[ se orientirati u obilnom ni.aterijalu, što ga je M. M. tečajem<br />
sudbenoga .postupka i psychiatričnoga motrenja svojim vladanjem, govoretijem<br />
i pisanjem pružio, to nam odmah u oči padaju postojani . njegovi tajinstveni<br />
navodi o •lovu •, koji se za njim tj era,· •preparacijah•, . koje se proti njemu<br />
pletu, o nekakovih di·užvih, Herrenclubu, Maurih, Freimaurerib, židovih, koji<br />
svi proti njemu rade ; odasvuda dolaze k njemu lj udi, · koji ga •motre•, koje<br />
čuje sasvim jasno govoriti •seine Stimme ist enorm•, •on je Iiep čovjek• ;<br />
to on čuje sasvim razgovjetno po danu i po noći, u kućab, po ulici, svuda ;<br />
on je zato morao tako često službe mienjati, jer nigdje njegov rad nije našao<br />
zasluženoga priznanja, jer su mu ljudi bili •neprijatelji«, ni jedan mu gospodar<br />
nije bio pravedan ; kadgod je bio obt'užen, bio je nedužan, dapače sada, kad<br />
se je s'am sudu prijavio da je hotio otca ubiti, .a nije mu pošlo za rukom,<br />
sudili su mu krivo po njegovom mnienju, pa kad su mu proglasili osudu,<br />
planuo je gnjevom i pogrdami, premda je sam priznao, da će valjda u Lepoglavu<br />
doći ; njemu su i oblasti neprijateljske; k njemu dolaze kt'i vi : • preo ·<br />
bučeni• oružnici, oblasti htjele su mu •odpravdati• njegovu domovnicu i<br />
pripadnost, um]ešale su dapače samoga cara u to, jer oblasti rade u nj egovo<br />
ime, pak je on morao napisati •Majestiitsgesuch• od osam arakah, koji samo<br />
zato nije mogao dospjeli do svoga naslova, jer on nije imao novacah, da ga<br />
osobno u Beču preda, a. poštom ga nije hotio poslati, jer bi dakako uplivom<br />
oblastih pritužbe nestalo.<br />
Sve ove izjave davaj u nedvojbenu progonstvenu ludost, te se njegovo<br />
tumačenje svojih zapletajah sa vanjštinom u smislu sistematičnoga progonstva<br />
j neprijateljstva . proti svojoj osobi osniva na nezdravom, vara vom, ludom ·<br />
mišljenju, na preosjetljivosti vlastite osobnosti, individualnoj · razdražljivosti,<br />
na patoložkih promjenah duševnoga organa - moždjanah.<br />
Klinično-psychiatrično izkustvo · dobro poznaje tu ludost, u kojoj ima<br />
sistema i logičnoga zaključivanja , te naziva tu duševnu bolest imenom<br />
»para:noia«.<br />
Na istoj podlozi, na kojoj si je M. M. zasnovao svestrane neprijateljske<br />
namišljaje proti svojoj osobi, razvila se je nj egova mržnja proti vlastitomu<br />
otcu . . On si je· utuvio u glavu ludu misao, da je otac nužan njemu kupiti<br />
posjed, a jer toga nečini,. on otca mrzi i progoni. On, kojega sve proganja,<br />
okreće se odporom proti svomu otcu, jer mu je i on najveći neprijatelj time,<br />
što mu neće posjeda da kupi. Moguće i vjerojatno je, da je već od M. djetinstva<br />
bilo nesklada izmedju otca j njega, i· da cieli njegov odgoj kao i<br />
atmosfera u obitelji nij e odisala medjusobnom ljubavi i poštovanjem ; što je<br />
tim sgodnije tlo za razvitak tako lude mržnje.<br />
Upporedno sa progonstvenimi idejami proviruju iz M-ovih izjavah lude misli<br />
samouzveličavanja. On se u zavodu odlučuje od drugih, neobći ni s kim
GO Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
jede zasebice, zahtieva posebnu sobu, neće da radi, neće da čita štogod, već<br />
samo· nešto · uzvišenijega, · filozofskoga ; ni jedno zvanje, kojega se je latio, nije<br />
odgovaralo njegovomu zahtjevu, jedino kao samostalni posjednik bio bi zadovoljan<br />
; dok je bio · pisaroiii kod družtva za osjeguranje, mo1;ao je postati<br />
barem tajnikom ; dapače tlapi mu se · o grofiji, o milijunih, koje bi mu imali<br />
dati Freimaureri ; on malo cieni zapoviedi morala i zakona, . jer on •si sam<br />
zakone kroji".<br />
Nedvojbeno je M. M. u svom životu koješta čitao, izkusio i razmišljavao,<br />
pak se kod njega, kao u obće kod ljudih izprekidanoga i . djelomi6noga nao<br />
braženja, nije moglo razviti jedinstveno i harmonično znanje : zato on rado<br />
rabi rečenice, poslovice, citate i mnogo izrabljene . izreke za ono, što nemože<br />
svojimi riečl:ni izraziti, te je njegovo izrazivanje često posve smušeno i nerazumljivo<br />
; nu mnogi njegovi izrazi imaju posve paranoični značaj : kad n. pr.<br />
sastavlja rieč »Sophienafi'aire« odatle, što su ga jedne noći izlupali, a to je<br />
bilo u oči dana svete Sofije; kad govori o » kombinacijah ', • politi:;che Patrone<br />
n• ; kad si stvam sasvim paradoxne pojniove o otčinskih dužnostih,<br />
tvrdeći, da on radi samo po zakonu božjem, a taj se neprotivi, da on' vlasti-<br />
toga otca ubije.<br />
.<br />
U duševnom djelovanju M. M. iztiče se dakle sistematična kronična<br />
ludost, a tečaj cieloga njegovoga života dokazuje, da je on već na svjetlo<br />
· svieta sa sobom donjeo, ako ne klicu, a to sigurno prit'odjeno nagnuće na<br />
duševno oboljenje, te da se je njegova bolest sve više razvijala sa napredujućim<br />
iazvitkom njegovoga duševnoga organa. Da je bolest direktno btštinjena,<br />
to nije ničim dokazano, ali je lahlro moguće. Navelo se, da je u porodici<br />
s materine strane bilo ubojicah i pijanicah, a nemože se mimoići, da njego otac, umirovljeni e. kr. kapetan, starac, živi u zajednici sa prostom zloglasnom<br />
seljakinjom, što svakako stoji u oprieei sa njegovom dobom i stališem, te<br />
odaje defektni karakter.<br />
Iz gornjega razlaganja sliedi nadalje, da je M. i\( osoba veoma pogibeljna,<br />
naročito svomu otcu. Ako je on bvaj put i samo pričinjao atentat na<br />
njega, lahko će ga drugi put možda zaista izvesti, jer polag psycholožkoga<br />
izkustva ono, što čovjeka neprestano zauzima mišlju, željom, · nakanom, lahko<br />
postane: činom. Naročito pako lud čovjek, kojemu . su utuvijene stalne lude<br />
misli izvanredno jake, treba samo malo jaČega podraža,ja da n'amisao izvede ; ·<br />
a ako uvažimo M-ove ponovne prietnje i njegova načela o vjeri i · zakonu,<br />
moramo sasvim izvjestno uztvrditi, da je on zaista spodoban da ub\je svoga<br />
otea. Kod kronično ludoga čovjeka je • mogućnost reflektiranja; susprezanja,<br />
logiČnoga spajanja mislih uzdr·žana, s toga se on može i pri tajiti i svladati ;<br />
ali paranoik daje signale, a takovim signalom pogibelji mora se smatrati<br />
njegov . fingirani atentat na . olea.<br />
Br. il. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
Laparotomij e.<br />
(Nastavak.)<br />
Od dra. ·r. Wikerhausera, prim. liečnika u bolnici mil. sestara u Zagrebu.*<br />
Od kada sam imao čast pokazivati preparate i priobćiti . opise bolesti<br />
laparotomia (do konca mj eseca l1stopada 1895.), bilo je sliedećih laparotomija<br />
na kiruržkom odjelu obće javne bolnice milosrdnica.<br />
A. Na želudcu i crievlju :<br />
l. Gastrostomia sec. Witze!.<br />
2. Gastroenteroslomia retrocolica anterior. (Care. pylori.)<br />
:l Ileocolostomia (sarcoma intestin.).<br />
4. Resectio et su tura ile i tfistula stereo rali s).<br />
5. Herniolaparotomia (repositio herniae incar. en masse).<br />
B. Ine laparotornije :<br />
6. Ileus, peritonitis chronica.<br />
7. Huptura hepatis (sutura).<br />
8. Peritonitis tuberculosa.<br />
). Peritonitis tuberculosa.<br />
10. Explorativa (care. peritonei).<br />
C. Gynelcoloike laparotomije:<br />
l l. Ovariotomia sinistra ( cystovarium).<br />
12. Ovariotomia sinistra (sarcoma ovarii).<br />
13. Ovariotomia bilateral. (cystovaria).<br />
14. Ovariotomia bilateral. (care. o var. ambor.)<br />
15. Eriucleatio cystidis ligamenti lati sin., salpingo- et ovariotomia d.<br />
Carcinoma oesophagi, Gastrostomia. Činovnik 45 god. star, prije veoma<br />
debeo, težko guta od ruj na 1895, u studenu već nije prolazila kruta hrana,<br />
iz ustiju izlazi mnogo sluzi ; kašalj i težko disanje. Bougiranje nikako nije<br />
moguće, jer nervozni bolestnik silno kašlje, pomodri · i trga rukama. Otečenih<br />
žliezda nema, niti se neda konstatirati aneurisma ili mediatinalni tumor. Bo..:<br />
lestnik dolazi tek na operaciju, kad već 14 dana nije ni kapi progutnuo,<br />
premda mu je ista već od prije, dok je bio prilično jak, preportičena. Injekcije<br />
sa Schleichom, početak operacije, bolestnik tako divlji, da se ipak mora<br />
kloroform upotrebiti. Tipična operacija pQ Witzelu, odma]). uliveno kroz drainagu<br />
nešto vina i kasnije svaka 2 sata židke hrane. Fistula dobro služi, od<br />
hrane ništa neizlazi, premda holestnik silno kašlje, te je veoma nemiran.<br />
Drugi dan je umro bez deliria od slaboće srdca. Sekcija : carcinom nešto nad<br />
bifurkacijom, cirkularan, u veličini male šake, oesophagus posve zatvoren ; u<br />
sredini nekroza. Šavovi želudca na peritoneum parietale dobro drže, peritoneum<br />
normalan.<br />
Carcinom.a pylori (Gastroenterostomia retrocolica anterior Billroth<br />
Brennerr 49 god. stara radnica tuži se na · boli u želuclcu, muku, ka:dkada<br />
bljuvanje, slabi tek, težku stolicu, grčeve, a to da postoji već 7 mj eseci,<br />
krvavo nije bacala, niti je blato bilo crno. Menses . prije nekoliko mjeseci<br />
prestale, rodila · je 9 puta, bila je vazda zdrava. Slabija žena, dosta blieda,<br />
· * Vidi br. l. "L. V." od god. <strong>1896.</strong><br />
61
62 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
ali ne odviše mršava, prsni organi zdravi, želudac nešto nadut, na pylorusu<br />
dosta lahko gibiv tumor u veličini maloga jajeta, na dnu, kako se čini, zarašten<br />
sa čvorkom crieva, trbuh prazan, u. debelom crievu suhih skibula,<br />
genitale uredan do leukorrhoe-e. Žliezda povrh i izpod claviculae nema. Kod<br />
operacije opazilo se je, da je i prednja stienka želudca infiltrirana, da imade<br />
iza pylora velikih kao orah žliezda, te da je tumor zarašten sa pankreasom<br />
i žućnim mj ehurom, s toga radikalna operacija nerhoguća, te tipična gastroenterostomija,<br />
šavi tekuće na 2 sloja i preko još Lemberth. - Tek bolesti<br />
uredan, bljuvanje prvih dana smanjeno položajem bolestnice na desni bok<br />
(radi žući, koja se prvih dana često izlieva u želudac kroz stoma), dosta· jaki<br />
decubitus, inače sve uredno. Bolestnica jede, ustaje, stolica pomoću klisma.<br />
. Sarcoma abdomin. recidiv. Ileocolostomia. Ovaj slučaj motrio sam kroz<br />
9 <strong>godina</strong>, te opazio, kako se maligni tumor adnexa niože razviti na inflama:..<br />
tornoj podlozi,\ a kako se operativnim putem može mnogo pomoći, premda<br />
je s druge strane baš ovaj slučaj pokazivao krasnu sliku t. zv. Impfrecidive,<br />
odnosno, kako se maligni tumor uviek na istom mjestu povraća,· te nečini<br />
vazda drugih metastaza.<br />
Slučaj je u kratko taj : Supruga postolara, sada u 36. godini, oboljela je<br />
god. 1887. od težke peritonitis, valjda pyosalpynx itd, iza abortusa, kojega je<br />
neka primalja sa pipaljkom prouzročila (slučaj bio je tada pred sudom, all<br />
se nije ništa sigurna dokazati moglo). U lipnju 1892. laparotomirali smo ju<br />
radi tumora adnexa ; u opisu bolesti od onoga doba naŠaD sam taj nalaz :<br />
na desno tik uterusa tumor u veličini djetinje gla v e, sasma malo pomičan,<br />
na gornjoj strani sa crievom zarašten, ;nješto fluktuira, veoma je bolan, nema<br />
petlje. Ovaria se nemogu pipati ni per vaginam, ni per rectum. Diagnosa glasila<br />
je adnexitis dextra ili možda cystovarium inflamat. et acutum. Operacija<br />
bila je tada veoma tegotna radi silnih adhaesija, tumor se sav nije mogao<br />
izvaditi, te je ušit u stienke trbuha, a okolica drainirana:. Operacije zdjelicom<br />
u vis nisu u ono doba još bile obične, što je još većma priečilo radikalniji<br />
postupak.<br />
U travnju 1893. došla je bolestnica opet u bolnicu, bila je veoma slaba<br />
i anaemična, u zarastici na trbuhu sarcom u veličini šake, koji se može napipati<br />
skroz u trbuh, gdje se nalaze veći i manji čvorovi, čvrsti i gibivi .. Drugi<br />
put laparotomij a, tumor sa jednim dielom trbušnih stienka izvadjen, isto tako<br />
adnexa. Tom sgodom je crievo na više mjesta ozliedjeno i sašito. Drainaga<br />
sa jodoform-gazom. Bolestnica iza dugotrajne težke operacije posve iznemogla<br />
polahko se oporavlja, ali početkom lipnja, kad je ostavila bolnicu, bila je<br />
posve zdrava i puna.<br />
Bilo joj je posve dobro do rujna 1895 ; u to doba trpila je mnogo od<br />
težke stolice, koja je po 5-6 dana izostala, i od bljuvanja i grčeva ; desna<br />
noga je oticala; bila je opet slaba i anaemična Došla je u bolnicu koncem<br />
studenoga 1895, te smo našli slabu ženu, koja pokazuje u dolnjoj strani<br />
trbuha na desno od symphyze tumor u veličini jaj{\ta dobro pomičan, kano<br />
da je dugom petljom u savezu sa starom zarasticom prvašnjih · laparotomija.<br />
Nutarnji organi prividno uredni.<br />
llr. U. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 63<br />
Treći puta laparotomija 27. studenoga 1895. Na dvih mj estih je crievo<br />
(debelo eri evo kraj coecuma i čvorak tankoga crieva po prilici 60 ctm. uda.:.<br />
ljeno od coecuma) zarašteno sa starom zarasticom, iz koje je neoplasma rasao<br />
u šu,pljinu crieva, u kojem je posve pomično na debeloj i kratkoj petlj i se<br />
nalazilo i crievo zabrtvilo. Pošto je bolestnica bila previše slaba za dugotrajnu<br />
resekciju tako velikoga diela tankoga i debeloga crieva, odlučili smo<br />
se na ileo-colostomiju, u nadi, da će se bolestnica pomoćju t operacije opet<br />
oporaviti (kad nebude više zaprieke prolazu blata, a da iz istoga razloga i<br />
tumori medjutim neće dalje rasti), te da se naknađno onda radikalnim načinom<br />
li drugoj sesiji izvadi posvema oboljelo crievo;<br />
Iza ove operacije se je bolestnica doduše brzo oporavila, ali je za neko<br />
doba opet počela ginuti, patila je neko vrieme od jakih diarrhoea, te je poginula<br />
5 tjedana iza posljednje operacije. - Sekcija pokazala je obću bezkrvnost i<br />
degeneraciju adipoznu nutarqjih organa. Rane na trbuhu zarasle su bile per<br />
primam. . .<br />
Ako još jednom prodjemo cieli tek bolesti, vidimo, da 5 <strong>godina</strong> iza sept.ične<br />
upale adnexa nakon abortusa, se razvija sarcom na dnu pyosalpynxa, a godinu<br />
dana kasnije se tumor razvija u adnexih i u zarastice na trbuhu, prilikom<br />
operacije bude crievo na više mjesta ozliedjeno i saši to ; u zarastici<br />
opet se pojavi sarcom, koji se prima crieva, koje je u zarastici fiksirano. <br />
Ciela bolest traje preko 8 <strong>godina</strong>, malignitet je očevidan, a metastaza nigdje<br />
u cielom tielu nije bilo.<br />
Fistula stercoralis (hernia inguinalis incarcerata gangraenosa dextra ;<br />
resectio et su tura ilei. - 34 god. stara seljanka, prepatila je navodno . već<br />
više napadaja incarceracije, ali je tumor svaki puta opet unišao n trbušnu<br />
utlinu. - Zadnji put prije 5 nedjelja opet izadje uz velike · grčeve, . bljuvanje<br />
i zatvorene vjetrove i stolicu. Uzela je laxantia ; 14 dana iza toga prokine<br />
se tumor, izadje gnoja, krvi i blata, a u trbuhu lakše. Čvrsta, ali blieda žena,<br />
srdce razšireno, systoličan zvuk na rtu, više puta vrtoglavica i težko disanje.<br />
Trbuh nešto nadut, u desnoj siahini oteklina, crveno-modre boje, veoma<br />
bolna, mukloga zvuka, na vrhu tri fistule, iz kojih se izlieva gnoj i blato, pomiešano<br />
sa plinovi. Iza klysmata stolica per rectum, koji je veoma stisnut,<br />
·<br />
l<br />
graviditas na početku 5. mjeseca.<br />
Nakon preparadje (klysmata, da se crievo izpod fistula što bolje razširi,<br />
čišćenje phlegmone oko hernije), laparotomija preko vrha kile, fistule i veziva,<br />
puno granulacija cochleom izgrebena i sublim;ttom izribano, crievo se težko<br />
odlupi, jer je obsežno zarašteno. Resekcija po prilici 10 ctm. dugoga komada<br />
(zadnji dio ilenma) sutura po Kocheru, .prva šav kroz sve slojeve crieva te:..<br />
kućom šavi (fortlaufende Naht), druga šav opet tekuća kroz serozu, osim toga<br />
preko svega u razmaku od po prilici · 3 mm. pojedine Lemberthove šavi.<br />
Jodof.-gaze drain u trbušnu utlinu, stienke trbuha samo na riedko sašite, jer<br />
je samo vezivo puno . zarastica i izgrebenih fistula. Drugi dan u jutro toplina<br />
tiela 38·5, meteorizam, boli u trbuhu, toplina po podne normalna, stanje<br />
bolno, nešto bljuvanja, ciev u gužnjak, da meteorizam odpusti, nešto vjetrova<br />
i blata. Treći dan u jutro partus praematurus sa jakim krvarenjem,<br />
placenta se moi·a rukom izvaditi. Velika slaboća, veoma pazljivo klysmata sa .
Liečnlčki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
caJem i vinom. Četvrti da1i sinrf u kolapsu; ..:.:..._ Sekcija : insufficientia val v.<br />
bicuspidal. peritonitis purulenta, na inserciji mesenterja jedna šav ·popustila,<br />
uslied nekroze veziva,· premda šav ovi nisu bili previše· na blizu, a · iz inesen<br />
terija dolazilo je dosta žila u criP.vo.<br />
Ileus (hernia inguinal. de:Atl'a incarcerata, repositio en nuisse ). Herniolaparotomia.<br />
- 77 god. star činovnik u miru, . pokazivao je kroz 5 dana<br />
simptome ileusa. Kod prve pretrage nadjen je meteorizarn ždudca i tankoga<br />
· crieva, · debelo crievo prazno, na desnoj strani povrh symphize mukli zvuk i<br />
jasna resistencija, čini se, valjkasta oblika. Bolestnik imade prikopčan bracherium<br />
na desnoj strani, jer da već dugo boluje od kil, koja ga ali nikad<br />
nesmeta, samo prije . 5 dana nije htjela natrag, . ah on ju je .na silu natrag<br />
potlačio i. sada da je dobro. ·uzeli smo za vjerojatno, da se tu radi o reposiciji<br />
en masse, i to čvorka tankoga crieva. Preporučeno hude, da dodje u<br />
bolnicu · radi operacje, nu bolestnik ·dodje tekar drugt dan po podne Radi<br />
atheroma i kroničkoga. putridnoga bronchitisa bude trbuh od ušća kile pa<br />
okomno prama gore sa injekcijami po Schleichu . anaestheziran. Prohod kile<br />
prazan, . kada smo zarez razširili na jedno lO ctm; prama . gore, pokazao se<br />
je čvorak . tankoga crieva zatvoren čvrsto na ušću omota (Bruchsackhals) i<br />
kao skupina daleko gore potisnut, · dočim je peritoneurn parietale i fascia<br />
transversa zajedno sa kilom odpustila ria okrajcih ušća. Incarceracija bude<br />
ra.Zrezana, crievlje tamno-crveno-modro, ali nije još gangraenožno, raitopinom<br />
soli dobro oprano, trbuh na slojeve sašit, a u prohod drain. od gase umetnut.<br />
Tek bolesti bio je u toliko neuredan, što je crievo bilo kljenuto, a srdce bivalo<br />
sve · to slabije. · Stolica i vj etrovi izašli . su nekoliko puta na klysmata. ,Tedn'om<br />
bude i želudac izpran, jer je oEil visoko stajala. Peti dan umro je od kljenuti ·<br />
srdca. Sekcija nije učinjena. .<br />
Ileus (laparotomia explorativa). _:" 7 4 god. star vrtlar, . veoma slab i.<br />
mršav, cyanotičan; tuži se, da je već 6 tjedana bolestan u trbuhu, ali da je<br />
ipak bio mobilan, sada da već 8 dana često bljuje, da · nema stolice, a u'<br />
trbuhu · da ga jako boli. Emphyzem, bronchitis, atherom, trbuh u sredini<br />
meteorističan ·; na boko vih prazari ·zvuk ; lahki ascites, oedem noguh; .• kroz<br />
rectum opaža se hypertrophia prostatae, u flexuri nešto . scibula. Na lievo<br />
izpod Poupartove niti . izbočina u veličini maloga oraha, koja, · kako se čini,<br />
sastoji iz praznoga omota kile ; može se .nešto urin ub u trbuh, ali odmah<br />
opet izlazi, neboli ga, povrh te kile nemože se ništa u trbuhu pipati. · Analeptika,<br />
klysmata, iza kojih izlazi dosta suhoga blata ; drugi dan: klysmata bez<br />
uspjeha, bljuvanje, trbuh nije nadut. lntlltracija po Schleichu, tun:ior lie.voj<br />
slabini pokazuje se kao prazna cruralna hernija (samo omot kile postoji),<br />
laparotomja u produljenju herniotomije, ascites čist i jasan izcuri, crievlje<br />
skupljeno u jedan veliki konvolut, kano kod peritonitis tuberculosa, sanio da··<br />
n.ema nikakovih čvoraka (bolest kod mužkarea, osobito odraslih, vanredno<br />
riedka). Trbuh sašit. Poslie operacije prestaje ileus posvema, stolica redovita<br />
uz pomoć klysmata, bolestnik opet jede i pije. ·- - 2 . mjeseca iza operacije<br />
umre marantičan i oedematozan, a sekcija pokazala je istu sliku, kimo lapa:<br />
rotoinija, dakle kroničku peritonitis ; odkuda je potekla, nije se moglo kon<br />
statirati.<br />
Br. a. Liečnlč:ld Viestnl k <strong>1896.</strong> (j!)<br />
Ruptura hepatis, Haemorrhagia interna · (laparotomia su tura hepatis ). · <br />
li'l god; stat·. kočijaš udaren je kopitom u trbuh: ·odmah velike boli, odvezao<br />
HC je još 1/l sata daleko do kuće, !amo' se je onewiestio. Kad . · se probudi,<br />
veoma . slab; silne boli, bljuvanje, sliedeći dan dopremljen u bolnicu . .<br />
· Pacient čvrst, dobro u:lgojen, veoma · blied, znojan, puls . brz i dosta<br />
rt1aleri. Prsni organi uredni. 'l'l;buh nadut, silno osjetljiv, osobito izpod luka<br />
desnih rebara. Svagdje timpanitičan zvuk, samo u lievoj siahini dva prsta ·<br />
široka zona mnkloga zvuka, koja izgine, kad se bolestnik premeče u drugi<br />
položaj. Do popodne se je pričekalo, tada pacient slabiji, nemiran, bilo 'brže<br />
i slabije, s toga laparotornija. Zarez od processus xyphoideusa do pupka, jer<br />
se je mislilo na krvarenje iz jetara. U trbušnoj utlini množina krvi, . na površini<br />
jetara nevidi se ništa niti na slezeni, .· s toga se zarez produlji do<br />
symphize, · sva krv se izvadi, onda tek • se . nadje. na li evom kusu jetara 2 ct m.<br />
na lievo -.od ligamenia suspensoria 6-7 ctin. duga pukotina, do 2 ctm. du<br />
boka od sti'aga i gore . prama dolje . . Pukotina saši ta sa svilom. Krvarenje iz<br />
ligamtfuta hepato-duodenal., ne jako, s toga onamo Mikulicz-tampon, isto tako<br />
tampon na . sašilo mjesto. Šavi trbuha na slojeve. Excitancija, autotransfusija,<br />
klysmata. Drugi dan · osim anaemije sve u · redu, treći i četvrti dan nemir,<br />
nešto temperature u večer (do · 3d·5" C). Peti dini se promieni povoj, · tamponi<br />
i povoj puni žući. Šesti dan bljuvanje, .veliki nemir, meteorizam, u večer<br />
smrt. ·sekcija : hypostatičria pneumonia u desnom dolnjern . kusu pluća, nn<br />
dolnjoj strani 'lievoga kusa jetara još jedna (sasma odstrag;.\) pukotina G-7<br />
dm. duga do dalnjega ruba:, 2 ctm. lateralno od sulcus longitudinalis sinist:,<br />
rubovi gnojno infiltrirani, u veni .portae l ctm. duga pukotina; gnojna tbroni.O:<br />
bosa vene. · Obća ·gnojna per!tonitis. - Operateur g. dr. Bm:ković.<br />
Peritonitis tuberculosa, laparotomia; - 38 god. sUtra .seljanka, koja jz"<br />
gleda kano starica, veoma niršava j blieda, bolestna je navodno tek 7 tjedana<br />
od· vrućine, težke stolice, slaboće i kašlja. Stolica čas uredna, čas zatvorena.<br />
Rodilii.: je 6 puta, zadnje die te ' Đ mjeseci staro; od tad, nema .menses. • U obitelji<br />
da -nema bolesti od . pluča. Vršak lievih pluća nešto infiltriran, u dolnjoj<br />
strani obijuh pluća mukli zvuk, . u sputu bacilli. Srdce uredno. Trbuh veoma<br />
nadut, ascites, u dubljini ćute se neke mehke timpani.ti.čne rezistencije. Douglas<br />
izbočen, uterus anteflektiran, tubae nešto odebljane, ovarija se nemogu pipati.<br />
· Laparotcimia sa Schleichovom infiltracijom ; bolestnica, čim se cavum<br />
peritoneale otvori, tako nemirna, da se mora naknadno sa klui·oformom narkotizirati,<br />
silni ascites, peritoneun1 odebljan, pun miliarnih čvoraka, crieva<br />
zaraštena u jedno klubko, omentum majus kao šaka debela skupina (peritonitis<br />
tuberculosa i tuberculosis peritonei) . . Trbuh sašit . ria slojeve. Pol sata<br />
iza operacije iznenada u krevetu asphyxia, massage srdca, injekcije sa aetherom<br />
i oi. camphoratum, klysmata. U 2 sata po podne opet riapada,l; iza koj'ega se<br />
takodjer oporavi, u 6 sati u več:er treći napadaj, eollaps i sn:lrt. Sekcija .t)ij<br />
ništa . izvanredna pokazala, .srdce dosta dobro i uredno. Slučaj smrti po . sv
(j6 Liečnlčki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
desno pluće sprieda povrh claviculae infiltrirano, samo kod disanja vlažno<br />
grohotanje. Trbuh veoma nadut, .osjetljiv, u sredini timpanitičan, osobito s lieve<br />
strane mukli zvuk, kod palpacije, koja je veoma bolna, gdjegdje rezistencija<br />
mjesta ; jasna fluktuacija. Temperatura 38·5°-39°. - Tuberculosis peritonei<br />
et pulmonum. -- Kod operacije nadjeno je crievo svikuda posuto sa sasvim<br />
malimi čvorići, a pojedini čvorci crieva srašteni su riledjusohom i pokriti sa<br />
oedematoznimi pseudomembranami ; u maloj zdjelici je čvorak crieva tako<br />
srašten, da u sredini imade skupinu exsudata, koji takodjer bude izpražnjen.<br />
Sav tekući exsudat bude izvadjen i trbuh na slojeve sašit.<br />
Drugi dan na večer smrt u kolapsu. Sekcija nije se učinila, ali je<br />
vjerojatno, da je smrt · nastupila samo od obče slaboće,· pošto peritoneum<br />
ovako bolestan na infekcij u ni nereagira pravo. - Dan iza operacije bio je<br />
meteorizam dosta jak, što se inače neopaža, pa nije izključeno, da je u sraštenom<br />
i povitom crievu nastala zaprieka u· kolanju blata, pa da je to kolaps<br />
pospiešilo.<br />
·<br />
Carcinoma peritonei, adnexuum et pleurae. 49 god. stara žena iz Banjaluke<br />
pripovieda, da je -prije pol godine ·opazila, kako joj nad symphizom nešto<br />
raste, te da je trbuh sve veći, noge nešto otiču, slaba je i težko diše. - Bila<br />
je uviek zdrava, rodila je tri puta normalno, merises prestale prije dva mjeseca.<br />
-- Bolestnica veoma kahektičmi, trbuh ttadut, fluktuacija jasna, sa obijuh<br />
strana trbuha mukli zvuk, u maloj zdjelici :tvrda, čvrsta, nepomična ma;a,<br />
koja se radi ascitesa neda točno napipati, per vaginarri portio nešto . dolje<br />
pritisnuta, inače sve izpunjeno tvrdom masom, diferencirati se neda ni uterus,<br />
ni adnexa. Diagnoza : tumor malignus adnexuum. - Laparotomia explorativa :<br />
Silni ascites, tamno - žutkasto - crven. Ci eli peritoneum pokrit · sa ne broj enom<br />
množinom malih, tvrdih čvorčića, · u maloj zdjelici sve zarašteno sa carctnomatoznimi<br />
masami. - Iza operacije disanje veoma lahko, stolica iza klysmata,<br />
bolestnica veoma zadovoljna. ·12 dana iza operacije nagla smrt. -<br />
Obdukcija : hydrothrax sa obje strane, lie vo pluĆe posve stisnuto, desna pleura<br />
puna carcinomatoznih čvorića, embolia arteriae pulmonal. dextr., srdce uredno.<br />
Trbuh pun carcinomatoznih masa, koje proizlaze sigurno od adnexa, koja su<br />
sasma u klub ko sraštena i o uterus ci eli pretvoren ll tvrdu fibromatoznu kruglju<br />
u veličini šake, . obra sao razdrobljivimi traci neoplasme. Rana zarasla.<br />
· Gystovarium . sinist. Ovariotornia. 26 god. stara seljanka, inače zdrava.<br />
opazila je prije godinu dana, da joj se trbuh povećava, smetalo ju je kad se<br />
je najela; stolica težka, voda čista, ali ju često tjera. Rodila je tri puta; zadnje<br />
diete 11/2 god. staro. Menses uredni. Prsni organi normalni, trbuh velik, preko<br />
pupka 5 cm,, izpunjen jasno fluktuirajućim tumorom, koji siže do luka rebara,<br />
te je na lievoj strani · više izbočen, a na desnoj strani u slabini tympanitična<br />
zona. · Uterus anteflektiran, nešto prama desno izkrenut, adnexa se nemogu<br />
pipati. Tipična ovariotomia zdjelicom u vis. Desna adnexa prividno zdrava.<br />
- Tek bolesti posve uredan (normalna toplina, euphoria, treći dan stolica.iza<br />
klysma, prima inte n tio).<br />
Ruptura cystovarii (sarcomatosi) dextr., haemorrhagia interna. Ovariotornia.<br />
27 god. stara žena cestara pripovieda; da joj već šest mjeseci trbuh<br />
raste, osobito u desnoj dolnjoj strani, smetalo jil nije mnogo; te se je posve<br />
Br. 8. Liečnićki Viestnik <strong>1896.</strong> 67<br />
zdravom oćutila. Prije osam dana da je iznenada osjetila velike boli u trbuhu,<br />
koji se je sve više naduvao, disanje, veoma težko, blato tvrdo, . voda ju svaki<br />
čas tjera. Velika i jaka žena, prsni organi uredni, bšit stoji veoma visoko, jer<br />
je meteorizam jak. Trbuh nadut, kod opipavanja ćuti se kroz meteorizam ne-,<br />
jasni tvrdi tumor, kofi siže do pupka, gamo na lievoj strani u siahini timpanitička<br />
zona od četiri prsta. Kod raznoga položaja bolestnice ostaje slika ista.<br />
Per vaginam ćuti se portio dugoljasta, gibi va i posve mehka; uterus se ne.:.<br />
može dalje sliediti, već je ciela mala. zdjelica izpunjena nekom tvrdom negibivom<br />
tvari. Bolestnica dosta anaemična; puls pt·ilično jak. - Premda bolestnica<br />
tvrdi, d_a je vrieme uviek uredno bilo, te da nije zanosila, ipak je bilo<br />
vjerojatno, da se radi o komplikaciji graviditeta (možda extrauterina) sa kakovim<br />
nutarnjim krvl:ir;enjem. Analeptica, najveći mir, stroga pažnja da li će<br />
se anaemija povećati. Drugi dan meteorizam jači, anaemija većp., boli' i nem,ir, ·<br />
s toga u večer laparotomija zdjelicom u vis. Trbušna utlina puna židke i<br />
sgrušene krvi .i neke mehke sarcomatozne tvarine. Coagula brže izvadjena,<br />
desni ovarium sarcom u veličini djetinje glave, u desnom polu pukao, jedan<br />
dio tvarine sasma slobodan u maloj zdjelici, jedan komad prirašteri. čvrsto<br />
na peritoneum parietale povrh ulaza u malu zdjelicu, krvarenje na više mj esta<br />
dosta jako. Petlja brzo podvezana, ovarij izvadjen, zatim priraštene , mase<br />
rukom izljuštene, samo krvarenje tamponadom · i pod vezivanjem utišano, toileta<br />
peritonea, Mikulicz'-tampon. Lievi ovarij izvarljen, trbušni organi pregle'<br />
dani (metastaza nema, uterus uredan), šav na slojeve, klysmata sa čajem,<br />
vinom itd. - Tek bolesti posve uredan, bolestnica već ustaje, ali je slaboga<br />
izgleda, recidiva ili metastaze nemogu se pipati. - Č•1dan je pojav u tom<br />
slučaju, velika i posve sukulentna portio vaginalis uz modrastu boju vaginae<br />
i vulvae, - spolovilo dalo je zaključiti svom vjerojatnošću na postojeći graviditas.<br />
Cystovarium sinist. et dextr. Ovariotom1:a .bilateral. 47 god. stara, suha<br />
i blieda, inače zdrava žena tuži se na oteklinu u trbuhu, težko disanje, obstipaciju.<br />
- Menses uredni, rodila je 13 puta, 7 djece živi, zadnje je rodila<br />
prije 5 <strong>godina</strong>. - Trbuh mj eri oko pupka 100 cm , flnctuira ·još do dva prsta<br />
nad pupkom. Mukli zvuk u cielom trbuhu, samo u . desnoj _ siahini timpanitična<br />
zona u širini od četiri prsta. Uterus . pritisnut na symphyzu i .nešto pram<br />
desno. Adnexa se nemogu pipati. - Na vršku obline tumora ćuti se čegrtanje<br />
peritonealnih · adhaesija. -- Kod tipične ovariotomije nadje se i desni ovarij<br />
cystozno degenerirao, zato bude i on odstranjen. - Izvadjeni tumor je multi·<br />
locularni kystom, gdje su se pleti n ci izgubili, te nastala velika cysta . . - Tek<br />
bolesti posve ure(lan, rana zarasla pod jednim povojem. - Opet·ateur sekun-<br />
·<br />
darni liečnik g. dr. Barković.<br />
Ovariotomia bilateralis, · carcinoma ovarii dextr. et sinist. - 46 god.<br />
stara seljanka, posve iznemogla dolazi u bolnicu, pa se tuži, da joj od mjeseca<br />
rujna prijašnje godine trbuh naglo raste, da ju veoma boli, da propada<br />
i da joj noge natiču. Bljuje, nema lahko stolicu, voda ju tišti. Menses izgubila<br />
je prije 4 godine, rodila nije. Silni ascites, meteorizam želudca, ošit stoji<br />
veoma visoko, s ·toga težko disanje i cyanoza. Noge oedematozne, u mokraći<br />
nema albumina. Kod · opipavimja trbuha .ćute se tvrdi čvorasti dielovi u
68 Liećnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. B.<br />
dubljini, koji se nemiču kad se bolesfnica premješta u . drugi položaj . Per<br />
vaginam utP.rus slabo gibiv, inače samo tvrde mase. Tumor malig. adriexuum.<br />
Odlučeno bude sa anaesthezijom . po Schleichu laparotmiirati, sarno da se<br />
ascites izpusti, te da bar na neko doba bude bolestnici :lakše. · Kod opera c ije<br />
opaz11o se je da su tumori · još gibivi, a . peritoneum ·da nema rnetastaza,<br />
s toga odmah na!'koza sa ldoroformom te su izvadjena, premda veoma mučno,<br />
oba carcinomatozna ovarija ; operacija izvela se je po mogućnosti žurno, jer<br />
se je bilo svaki čas bojati, da će holestnica od slaboće poginuli. Kad ;;u<br />
tumori već izvadjeni bili, mogla se je pregledati ciela trbušna utlina, p je<br />
opaženo, · da je ciela pr·edpja stienka želudca carcinornatozno infilteirana (sada<br />
bez znatnih neprilika za bolestniw). Bolestnica se je od operacije relativno<br />
veoma oporavila. Oedema više nema, jede, l)ije, spava, rana zarasla.<br />
Cystis ovarialis interligam11ntos. et hydrosalpinx dextr. Ovariotomia et<br />
.<br />
salj1ingotomia. - 45 god. stara gospodja,. navodno . zdrava; opaža već od<br />
D mjeseci, da joj se trbuh povećava i da često mora vodu puštati. Menses u<br />
redu, 4 puta normalno rodila, zadnji puta prije :11 god. - Tmor u lievoj<br />
poloviei trbuha siže do pupka, . slabo gibiv, tvrdo elastičan, uterus na de;mo<br />
potisnut i anteflektiran, adnexa se nemogu razlikovati. Srdce slabo i razšireno,<br />
u mokraći nešto bielanjka. Laparotomija zdjelicom u vis. Tumor u go:rnjoj<br />
polovici !Olobodan, u dol njoj u ligamenturn latum urasao, mo1 ; ao se je mučno<br />
enucleirati, tuba razšireoa, puna vodenaste tekućine. Na desnoj strani hydrosalpinx<br />
tl · veličini jabuke, takodje1' odstranjen. Mikulicz-tarnpon na mjesto<br />
ivadjene t;ysle. Tek bolesti neugodno komplikovan bronchitisom i rnyocarditisom<br />
; što se trbuha tiče sve je uredno, samo neko vrieme eczem od jodoforma.<br />
Toplina tiela orl bronchitisa nekoliko dana popodne povišena ria 38·6": ·<br />
Slučaj želudca en bissac (Sanduhrmagen).<br />
Dvie Iaparotomij e: gastroanastomosa, zatim riešenje atlhaesij a, povoljan uspjeh.<br />
Od dra. Dragutina Schwarza, priu1arnog liečuika u boluici mil. braće n Zllgrebu.*<br />
Ako danas zamolim slavni sbor, da me izvoli nešto dulje, nego obično<br />
poslušati, to cini m zato, i el' sarn lako sretan, te mogu . referirati . o sl učaju,<br />
koji je u ob6e riedak, a još je rjedje bio peedinetom kit_urzke intervencije,<br />
koji zaslužuje interes, kao anatomičan kul'iozum, kao diagnostičan problem<br />
i kao zada
70 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
želudca, obsežne vreće, koja izpunjuje sav lievi svod ošita i, · sižuć daleko dolje,<br />
pylornoga želudca, manje polovine. Velika kurvatura ima normalan obhk<br />
mala se na jednom · mjestu, nešto na li evo od medijan e tjelesne crte, uvukla<br />
poput uzka U prema velikoj kurvaturi, tako da se želudac · na onom mj estu<br />
sa dva prsta obuhvatiti dade. (Vidi sliku.) Želudac je velikom plohom, i to<br />
pylorni dio, prirašten . na jetra, kardhilni · prirasao na ošit. . Pošto sam se ovako<br />
orientirao, načinim komunikaciju izmedju obje vreće, kardialne i pylorne,<br />
široku po prilici 5 cm., i to naravski na onih uvučenih . kracih male kurvature,<br />
gastroanastomosu. Tehnika te operacije odgovara onoj kod enteroanastomose.<br />
Prije nego št
72 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br; 3.<br />
Raipravicn svoju· posl.ao je, . kako mi !'lB · čini, i· našemu ličhičkomu<br />
sboru, pozvav uj edno i našu gg liečnike, da se u tom pogledu izjave.<br />
Gluck veli, da niti je on u 15 <strong>godina</strong> niti još četvorica lieČnika ikada<br />
opazili slučaja tabe:;a u Bosni i Hercegovini, gdje je ipak sifilis, naročito tercijarrli,<br />
toli razširi:m . .<br />
A to se neslaže sa vladajućom eorij(nn, . j m; »čih1 više ·<br />
si fili sa, tim više -bi. moralo biti tabesa.. To je u kratko smisao ciele razpravice.<br />
.ta mislini., da su bolnice u prvom redu pozvane; da u lom pogled-6 ·svoju<br />
reknu, jer u njih se stiče cieli materijal bolestnika jednog kraja, statistika je<br />
mnogo jednostavnija, a i opažanje i motrenje ;mnogo točnije, nego li ; u privatnoj<br />
praksi. Za tabes je to vrlo važno, jer ako tabes sbilja nije drugo. no<br />
kasna forma · sifi! isa ili post-, dntično parasifilitička afek cija, to je sasvimi jasno, ·<br />
da će bToj tabičara u jednom kraju rasti sa brojem s·ifilisa i obratno. '<br />
Baš statistika je ona moća poluga, o koju se upiru pristaš.e mnienja,<br />
da je tabes sifilitičkog poriekla, pošto se je pokazalo, da je velika !većina<br />
tabetičnih, recimo 87% svojedobno prebolilo sifilis. Zašto nebi dakle sttistici<br />
stavili o bok i opet statistiku, po mojem mnienju svakako racionalniju, kako<br />
se naime odnosi broj tabičnih prema . sifilitičnim i to ll podruju ogulinske<br />
bolnice.<br />
Poznate sri svakomu one karakteristične forme sifilisa >škrlJevo« !zvane,<br />
što ih baš u području županije modruško-riečke imade. God. 1894. uvedeno<br />
je prisilno i bezplatno .liečenje u bolni cah i tako sam imao sgode lloznati<br />
te slučajeve i stvoriti si sud o njihovoj frekvenciji. Premda se mnogo toga u<br />
koš >>škrljeVO « baca, mogu kazati, da SU slučajevi navedeni U skrižaljei čisti<br />
.<br />
sifilis, pobrao sam naime svježe slučajeve, tercijarne, nasliedne, sasvim zliičio<br />
iz računa ·ulcus molle i gonoroični lmpavac, premda u statistikah propalgaora<br />
si fili tičke proveniencije tabesa j ovi dolaze k;,l.O » v_jerojatno sifilis prebpl:ieli:.<br />
Ja sam uzeo za podlogu statistike g. l894. i 1895., te našao evo slideće :<br />
-<br />
Godine<br />
1894.<br />
1895.<br />
Ukupno<br />
Liečeno u<br />
bolnici<br />
Od tih bilo<br />
bolestnika<br />
sifilitičnih<br />
7::;1<br />
1136<br />
1917<br />
101<br />
liO<br />
211<br />
Iznaša<br />
J 2 · 3%<br />
9·68%<br />
11 30%<br />
Popriečno b0lovalo je dalde 110/0 bolestni.ka od sifilisa. U svemu · pako<br />
našao· sam jcdcr.n jedini lahes. Morarn naročito iztaki:mti, da ovdašnje pučanstvo<br />
vrlo rado bonicu pola:1:i, kadkada i rad neznatnijih bolesti, pa sigurno niti<br />
tabičari nisu ,doma ostali. U privatnoj praksi pregldao sam ll ovo godinu<br />
dana množinu bolestnika, te mi je poznai samo i opet jedan tal.)es. Svakako<br />
ovdje . u ovih kraje vih statistika negovori u prilog Fournierovog riazora,. jer<br />
na tako znatan boj sifilisa moralo bi se ipak više tabesa naći. Pa ipak su<br />
to bili slučajevi malo ili ništa liečeni, dkle zanemareni, a ovakovi bi istom<br />
imali da tabes prouzrokuju.<br />
·<br />
I to je sve, što sam mogao kazati. Svi o;;tali razlozi >proti• bili s.u ioliko<br />
i toliko puta spomenuti ; samo još na koncu ovo. Ako je u·istinll tabes direktna<br />
posliedica sifilisa, to je sbilja čudno, zašto ilnade toli malo tabičnih·žena, ·medju<br />
kojimi je si ftlis baš tako razširen kao medju n1užkarci, ta uzmimo samo legije<br />
.<br />
J '<br />
Hr. 3. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 73<br />
---- -- -- ------------<br />
javnih bludnica. Biti će . dakle, da su mužkarci u svojoj borbi za obstanak i<br />
drugim štetnim uplivom izvrgnuti, koji će po . svoj prilici za etiologiju tabesa<br />
biti važniji.<br />
Da. je tabes post- ili parasiftlitička bolest, to ima, neobaziruć se na danas<br />
tako uobičajene toksine, najviše smisla jedino u tom pogledu, da ,organizam,<br />
dakle i živčani sustav oslabljen dugotrajnom konsti{ucijonalnom bolesti, lakše<br />
podlegne škodljivom vanjskom uplivu, te je prema tomu sifilis samo prigodni<br />
momenat, baš tako, kao što je dobro poznato, da sifilitični vrlo često završe<br />
svoje bolovanje tuberkulozom pluća, pa zato ipak nije nitko doznačio u etio-<br />
·<br />
logiji tuberkuloze sifilisu prvo mj esto.<br />
ll. Prilog k etiologiji diseminirane skleroze.<br />
. .<br />
Mjeseca lipnja g. 1895. primljen je u ovdašnju bolnicu dječak, u kojega<br />
su se pojavili prvi simptomi diseminirane skleroze moždjana i hrbtenjače tri<br />
mjeseca iza preboljene osteomyelitis infectiosa acuta (LU. ck e).<br />
Da infekcijozne bolesti, dotično težke bolesti · sa vrućicoin, znatno utiču<br />
na razvoj živčanih bolesti, dakle i sklerbze, poznata je stvar ; poznat je u tom<br />
pogledu abdominalni tifus, škrlet, kozice, ospice, disenterija, kolera, difterija,<br />
vrbanac. (Erysipelas), sifilis i dr., dakle specifični procesi. Tim dodajem ll<br />
kratko i sliedeći slučaj :<br />
Anamneza : A. K., dječak od 15 <strong>godina</strong> iz Tounja, obolio je zimi god.<br />
1894. od jake· vrućice tako, da nije za se znao. Vrućica potrajala je sudeć<br />
po pripoviedanju do dva jedna. Odinah u početku bolesti otekla su oba dolnja<br />
gnjata, te se u dalnjem tečaju bolesti ' u dolnjoj trećini diafize izgnojila, a<br />
s gnojem izlazili su navodno i komadići kosti. Dječak se je na to oporavio i<br />
ustajao. Tri mj eseca iza toga pojaviše se simptomi cerebralne i spin:otlne naravi,<br />
naročito : bljuvanje sa svimi znakovi cerebralnog bljuvanja, vitlanje<br />
u glavi, zestoka glavobolja, slabost u nogama. Toiiko veli dosta manjkava<br />
anamneza.<br />
Status praesens : Slabo ugojen, malokrvan dječak, obično sjedi u krevetu<br />
i drži rukom glavu, da mu se netrese. Tuži se uviek na · glavobolju, vitlanje<br />
u glavi te bljuvanje osobito u jutro na tašte, te da jedva može hodati.<br />
:?;j enice reagiraju na svjetlo, tminu i konvergenciju normalno ; nasuprot<br />
vidi se na bulbima horizontalni nystagmus, osobito kod fiksiranja. Jaki tremor<br />
glave, koji se osobito kod naumljenog kretanja pojača, ili kad je glava bez<br />
tvrde podloge. Na govoru neopaža ·se ništa abnormalna. Ruke drhću kod naumljeno<br />
g gibanja znatno, tako da se bolestnik jedva sam hrani (fntentionszittern).<br />
Refleksi goljenični, periostalni, kožni i ostalih tetiva veoma su pojačani,<br />
pače do klonusa. Osjetljivost normalna. Parapareza obij uh ekstremiteta.<br />
Hodajuć izpruži bolestnik obje noge kao štae, te ih vrlo mučno i nepravilno<br />
upravo baca. Motorička snaga osobito dolnj ih ekstremiteta vrlo slaba.<br />
Defekacija i mokrenje lahko, u mokraći neima bjelančevine niti sladora.<br />
U dolnjoj trećini diafiza obijuh tibia vide se karakteristične osteomyelitičke<br />
fistule, na svakoj tibii po jedna. Tibia znatno odebljala. Sondom se dopire<br />
do nekrotične kosti.
74<br />
Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
To je u kratko poviest bolesti. Vrlo je vjerojatno, da je ovdje osteo<br />
myelitis bio povodom diseminirane skleroze kao prigodni momenat, pa to sam<br />
htio ovimi redci da spomenem. Da je to i sbilja bila dise.minirana skleroza,<br />
mislim, da je odviše jasno.<br />
Zdravstvena izvješća.<br />
Godišnje izvješće bolnice milosrdnih sestara u Zagrebu. III. odjel<br />
(primarni liečnik dr. Drag. vitez M a š e k).<br />
Godine 1895 liečeno je na ovom odjelu u svem 1025 osoba (m. 598, ž. 427) u<br />
37.397 obskrbnih dana.<br />
·<br />
Bolesti dielile su se po orgauih :<br />
Bolesti očiju: 268 (m. 127, ž. 141). Od tih je premješteno na drugi odjel 18<br />
(m. 6, ž. 12), ozdravilo 135 (m. 68, ž. 67), poboljšano 62 (m. 32, ž. 30), neizliečeno 36<br />
(m. 17, ž. 19), umro l m. (8 dana iza operacije cataractae od peritonitis purulenta). Na<br />
dalj nje liečenje preostaje 16 (m. 3; ž. 13).<br />
Boleti uha: 25 (m. 17, ž. 8). Premješteno 3 (m. 2, ž. l), ozdravilo 17 (m. 13, ž. 4),<br />
poboljšano .B (m. l, ž. 2), neizliečeno 2 (m. l, ž. 1). Preostaje O.<br />
Bolesti nosa: 5 (m. 2, ž. 3). Izliečeno l m., poboljšano l m., neizliečeno 2 ž.;<br />
preostaje l ž. ·<br />
Bolesti ustiju i grla: 5 (m. 3, ž. 2), ozdravilo 4 (m. 2, ž. 2). Preostaje l ž.<br />
Bolesti spolovila (bludobolje) : 506 (m. 321, ž. 185). Premješteno 13 (m. 7, ž. 6).<br />
Ozdi·avilo 352 (m. 225, ž. 127), poboljšano 53 (m. 40, ž. 13), neizliečeno 15 (m. 10, ž. 5).<br />
Preostaje 73 (m. 39, ž. 34). Od bludobolje u obće bilo je syphilisa 151 (m. 87, ž. 64). Od .<br />
ovog je premješteno 3 ž., izliečeno 106 (m. 6, ž. 44), poboljšano 18 (m. 13, ž. 5), neizliečeno<br />
3 (m. 2, ž. l). Preostaje 21 (m. 10, ž. ll).<br />
Bolesti kože: 175 (m. 108, ž. 67), premješteno 10 (m. 6, ž. 4), ozdravilo 122<br />
(m. 76, ž. 46), poboljšano 26 (m. 17, ž. 9), neizliečeno 2 (m. l, ž. 1), umrlo l m. (fm·uuculosis<br />
universalis). Preostaje 14 (m. 7, ž. 7).<br />
Ostale bolesti: 41 (m. 20, ž. 21), premješteno 12 (m. 10, ž. 2). Izliečeno 23 (m. 7,<br />
ž. 16), neizliečeno l m., umrlo 3 (m. 2 pneumonia crouposa, gastroenteritis; ž. l pleuritis<br />
exsudativa).<br />
Operacija izvedeno je u svem 309. Narkoza s cbloroformom bilo je 12.<br />
O p · er a e i j e . n a o k u: A blatio granulomatis conjunctivae l, Cauterisatio epithelioma<br />
tis· ·. eantbi int. l, Discissio et excochleatio hordeoli vel chalazei 16, Exstirpatio<br />
chalazei 2; Cantoplastica l, Blepbaroplastica 2, Opera tio . trichiasis sec. Paunas 2, Operatio<br />
entropii sec. Pannas 1, Sutura sec. Snellen ppt. ectropium l, Discissio canaliculi lacr. 6,<br />
Excochleatio sacci lacr. l, Extractio c01·por. alieni oculi 6, Taetovage corneae l, Discissio<br />
stapbylomatis 4, Sclerotomia 2, Iridolysis anterior 7, Correlysis l, Iridotomia 2, Iridectomia<br />
optica 10, - ppt. ·glaucoma 5, - sec. Forster l, Ablatio et repositio prolaps. irid. l,<br />
Discissio cataractae 9, Extractio cataractae sec. Le brun 8, - sec. · Graefe 19, Enucleatio<br />
bulbf 6. Svih operacija na oku 117. ,<br />
Operacije u nosu grlu: Extractio corpor. alieni nasi 3, -- sequestrorum nasi l,<br />
- polyporum 4, Cautherisatio adhaesionis conchae med. nasi l, Ablatio uvulae hyper<br />
·<br />
tropbicae l, Tonsillotomia 4, Cauterisatio anchyloglossi l. Ukupno 15.<br />
O p er a e i j e u u h u: Discissio phlegmonis pralamicular l, Extractio corpor. 'ali eni<br />
meat. auditor ext. l, Discissio furunculi meat. auditor. ext. 5. Ukupno 7.<br />
,<br />
Operacije na spolovilt1: · Cauterisatio (vel) Ablatio condylomatum 33, Cauterisatio<br />
ulcer. vener. 2, Exstirpatio sclerosis l, Discissio et excochleatio ulcer. luetic. 3,<br />
Scarificatio .paraphimosis 2, Operati o pbimosis JDiscissio, Circumcisio) . 13, ))iscissio<br />
lympbangitfdis suppurat. penis l, Discissio periurethritidis suppurativae 2, Discissio epididymitidis<br />
· suppurativae l, Punctio lympbadenitidis iuguinal. suppurat. sec. Lang 36,<br />
Br. 3. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
Discissio (et excochleatio) lympbad. ing. suppur. 31, Discissio et excochleatio fistulae<br />
·<br />
inguinal. 4. Ukupno 129. _<br />
Kirurgične operacij e: Ligatura a1'c. volar. sublim.- 1, Sutura vulner. scissi l,<br />
Extractio corp. alien. manus l, Cauterisatio veruccae 2, Excissio (et Cauterisatio) lupi 3,<br />
Discissio et excocbleatio atberoma.tos suppurat. 2, Exstirpatip atberom. l, Cauterisatio<br />
nodulor. · haemorrboid. l, Discissio (abscessi; furunculi, panaritii, paronycbiae, pblegmonis,<br />
lympbadenitidis) 25, Discissio mastitidis 2, Discissio periproctitidis l, Punctio abdoniinis l.<br />
Ukupno 41.<br />
Obća i javna Huttler-Kohlhoffer-Monspergova zakladna bolnica<br />
pod zemaljskom upravom u Osieku. (Ravnatelj i primarni liečnik dr. Vatroslav<br />
Seh warz.)<br />
Za mjesec prosinac 1895.<br />
Preostalo je u liečenju koncem studenoga 183 bolestnika; iz nova pridošlo ih je 167.<br />
Ukupno bj e dakle u mjesecu prosincu liečeno 350 bolestnika, sa brojem obskrbnib dana<br />
5489. - Odpadak iznaša 178, dakle preostaje koncem prosinca 172 bolestnika u bolničkoj<br />
nj egi.<br />
U polikliničkom ambulatoriju zavodskom bilo je u ovom mj esecu 60 siromašnih<br />
i bezimućnib bolestnika bezplatno liečeno.<br />
Rač u n li e k o v a iznašao je u ovom mjesecu 120 for. i 30 nč., od pada: indi na dan<br />
i glavu računajuć 2·19 novčića.<br />
Po nadležnosti primljeno je u liečenje ovaj mj esec : Iz Hrvatske i Slavonije 78, iz<br />
Ugarske 68, iz Česke 6, iz Moravske l, iz Kranj ske 4, iz Štajerske 4, iz dolnje Austrije l,<br />
iz Šlezke l, iz Pruske l, iz Srbije l i iz Italije l; zavičajnost nepoznata kod l.<br />
I. o d i e l (za unutarnje bolesti). Preostao u liečenju koncem studenoga 61 bolestnik;<br />
pridošlo ih je iznovice 89. Ukupno bje dakle liečeno 150 bolestnika.<br />
Od ovih je izliečeno 47, poboljšano 24, neizliečeno 2, a umrlo 14.<br />
Preostalo je u liečenju koncem prosinca 63 bolestnika. .<br />
Uzroci smrti bijahu : crievna pošalina 3, zarazna grlovnica l, upala pluća 2, plućna<br />
nabublost l, sušica 2, upala porebrice l i ostarjelost 4.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolovahu od bolesti : kolotečnog sustava 4, dihala 60, probavila<br />
16, močila i spolovila l, žiyčevlja ll, krvi i pretvora 30, kužnog značaja 20 i inih 3.<br />
'<br />
- U m o b o l n i b bilo je 5.<br />
II. o d i e l (za kiruržke bolesti). Preostalo je u liečenju koncem studenoga 122 bolestnika<br />
; pri došlo ih je iz nova 78. Ukupno bje dakle liečeno 200 bolestnika.<br />
Od ovih je od pušteno : izliečeno 73, poboljšano 9, neizliečeno 5, a umrlo 4.<br />
Preostalo je u liečenju koncem prosinca 109 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu: rak jednjaka l, smrznuće l, rak mokračnog mjehura l i babinjačna<br />
groznica l.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolovahu od : novotvorina ll, pratvorina l, ozleda kože i<br />
mišičja 20, ozleda kostiju i sglobova ll, očiju 21,. spolovila i močila 6, kože (izuzam bolesti<br />
sifilitičkog značaja) i podkožnog veziva 33, probavila 4, bludobolje 76, g_ibala 12 i<br />
babinja l. - Rod i lj a bilo je 4, od kojih su rodile 3.<br />
O p e r a e i j a izvedeno bje u mjesecu prosincu sliedećih :<br />
Re po si ti o l u xa t i on. o b tur a t. i n vet era t. - E. S., 57 god, star, omaknuo se<br />
je prije 2 godine prilikom penjanja na kamenolom i pao. Pri kotrljanju sa kamenoloma<br />
dostigao ga je jedan od gore padajućih kamena i udario u krsta ; dalje se bolestnik pri<br />
tom dogadjaja ničeg nesjeća, pošto je navodno onesviešćen bio. Kad je k sebi došao, nije<br />
se mogao dići, nego je nošen bio. Ležao je 6 ·nedjelj a, a poslie toga je samo sa štakama<br />
hodati mogao. U desnoj nogi osjećao je jake bolove, koji su se duž razprostranjivanja<br />
nerv. obturat. protezali (od f01·am. obturat. đo koljena). Potraži zatim jednu od većih<br />
bolnica u susjednoj zemlji, u kojoj je kroz 6 nedjelja ležao i elektricitetom liečen bio,<br />
ali naravski bezuspješno.<br />
. Pri pretraži vanju bolestnika kod dolazka u našu bolnicu opazilo se je, da desna<br />
spina anter. sup. niže stoji nego li odgovarajuća lieva. Pri mjerenju· noguh našlo se je, da<br />
je desna noga za 2'/2 ctm. dulja; osim toga nalazi se u lahko fiektiranom i abduciranom
7() Liečničl
7H Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
nostim odnosno predstavku za godišnju glavnu skupštinu sbora, da se tamo temeljito razpravi<br />
te eventualno saboru podnese.<br />
Naš član g. primarni liečnik u Sarajevu dr. G l ii e k poslao nam je otiske njekih<br />
svojih radnja.<br />
P r e d s j e d n i k : O razpravi, koju gosp. pisac ovdje iztiče i koja je štampana u<br />
"Wiener medicini sche Wochenschrift", imademo već izvješće za budući broj našega lista.<br />
Prelazi se na dalnji predmet dnevnoga reda.<br />
Dr. G u t s e h y predaje o Mi.graine ophtalmique.<br />
Cienim . se sretk; Što ogu đaiias-·preaštii.ViiTiiiteresantnu afekciju, na koju bi se<br />
češće nailazilo, da se, koli s naše strane, a još više sa strane bolestnika, više pažnj e na<br />
nju svraća. Dodju li attaque riedko - kao što obi.čno u intervalih od nj ekoliko <strong>godina</strong><br />
- bolestnik ih ne uvažuje, jer redovito dosta brzo i bei posljedica prolaze; tek kada isti<br />
učestaju (do njekoliko puta na dan), ili ostavljaju trajnih tragova (osobito kod simpatične<br />
forme), dolaze k liečniku.<br />
Prije nego li se upustim u potanje crtanje te bolesti, njezine važnosti u pojedinih<br />
slučajevih, umolit ću gospodjicu, da vlastitimi riečmi ocrta u kratko te napadaje.<br />
Dr. G u t s e h y : Kada ste prvi put imali te napadaje?<br />
B o l e s t n i e a : Prije 6 mjeseci sam imala prvi put, i to u. dva puta zasebice. Oda<br />
je· bila pauza. Tekar pred 3 mjeseca nastupili su opet:- ·<br />
Dr. G. : Opišite same napadaje, što opažate i što osjećate ?<br />
B. : Najprije ne vidim jednim okom ništa, i to ili s desnim ili s lievirn, a na jedan<br />
put vidim kao pol sjajne zviezde. Prije nego taj pojav prestane, dobijem glavobolju, a ta<br />
mi ostane cieli dan.<br />
Dr. G. : Što ćutite još osim te glavobolje ?<br />
B.: Postane mi lieva stran lica mrtva, isto tako i polovica jezika ruka na istoj<br />
strani, a to traje . najdulje 1/4 sata, a onda prodje r zviezda, koja kl·iesi.<br />
Dr. G. : J este li bljuvali, kad ste imali glavobolju?<br />
B. : Nisam nikada !<br />
Dr. G. : A kako izgleda ta zviezda, koje je boje?<br />
B. : Svietla je, zick-zack, nije bojadisana.<br />
Dr. G. : Jesu li rubovi bojadisani?<br />
B. : Nisu, ciela je svietla baš kao zviezda.<br />
Dr. G u t s e h y : Gospo dj ica je bila samo j ednom kod mene, a ja sam došao do<br />
zaključka, da se tu radi o rnigraine ophthalmique.<br />
·Sada . ću ovdje još samo nješto nadovezati.<br />
Valentina R., 16 god. stara, rnenses još nije imala, tuži se, da je pred tri mjeseca<br />
jednom, a pred 6 <strong>godina</strong> skoro mjesečno dobivala napadaje, koji su sastojali iz lahke<br />
vrtoglavice, polovične glavobolje (hernicrania), izmienično u pojedinih napada,jih čas lieve,<br />
čas desne polovice, osobito jakih boli u sliepočicah dotične strane i u oku, koji nas sje.,_<br />
ćaju na boli kod akutnoga glaukomatoznoga napadaja1, nato "obamiranje" uviek iste<br />
polovice najprije lica, onda polovice jezika i napokon ruke (postaju "hladne, bezćutne,<br />
mrtve"). Niječe, da je ikad bila transitorno aphasična, niti da je imala i u nozi takove<br />
parestezije ili parezu. Uz to joj nastupi pred · očima sa strane mračni slabo svietleći polukolobar<br />
u slici polumjeseca ili podkove, koji se prama punctum fixationis razširuje, te<br />
vrlo živahno počimlje treptiti, kao ugrijani zrak, te sve jasnijim biti. Granice te blistave i<br />
treptajuće figure konturirane su živahno bojadisanimi ijasuosvietlećimi prugami, "Zick-Zack"linijami"<br />
kao bedemi tvrd je. Odatle ime tomu fenomenu Teicbopsia (nixo• = zid, IJijJtq -· vid).<br />
Bolje poznati i rabljeni su· izrazi; osim običnog "migraine ophtalmique" još i sinonmni<br />
"arnaurosis partialis fugax", "hemianopsia ternporaria", "hernicrania ophthalmica", "scotorna<br />
-<br />
scintillans" (Fuchs).<br />
Taj fenomen, sada, kao što U· ovom slučaju,· svietle, blistajuće, biele boje ("kano<br />
sunce'' veli bolestnica), sad opet više ili manje jasno žućkaste, crvene ili zagasito-modre<br />
boje (Photopsia). ·<br />
1 Dianoux : Scotorne scintillant ou amaurose partielle temporaire. These de Paris 1875.<br />
Br. H. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 79<br />
· Poslie tog skotoma· nastupi često transitorni homonimni hemianopični . defekt vidnog<br />
JlOlja. U najviše slučaj eva, a valjda redovito, je taj fenomen bilateralan, te ti·aje 1"4-1/2<br />
sata, riedje je tečaj attaque protrl!,hiran, kao što u našem slučaju, te običaje svoju akme<br />
postići bljuvanjem.<br />
Tinie sam ujedno naveo kompleks simptoma, iz kojih sastoji migraine. ophthaln;lique.<br />
Obično sastoji ista samo iz opisanog fenoinena uz vrtoglavicu, mučninu i jaku glavobolju<br />
("for m e s fr u s t e s"). Demonstrirani slučaj spada već u takozvane "komplieirane" i<br />
bolje rekuć - u opreci sa ,,forme fruste" - klasične i posve razvite slučajeve od rnigraine<br />
ophthalrnique (.migraine ophthalrniqlie acc.ompagnee" Charcotove škole).<br />
Kod ove pridružuju se pornenutim imptomorn teži cerebralni simptomi : raze parestezije<br />
i pareze dotične polovice lica, jezika, nosa, ustiju, ruke eventualno i noge dapae ća herni<br />
pareze eventualno hemiplegUe bez ili sa kljeriuti tičnog živca (III. razgranak), onda razne<br />
vrsti afazije transitorne naravi, da, i što osobito iztičem, u; težkih,. generaliziranih slučajevih<br />
e p i l e p t i f o r m n i n a p a d a j i 1• Time prelazim odmah na klasifikaciju odnosno etiologiju<br />
ove bolesti.<br />
Charles Fere, genijalni liečnik Bicetre-a2 identificira očnu hemikraniju sa epilepsijom.<br />
A. Clan u Antwerpeilu3 misli, "dass er (Ch. Fere) hiemit zu weit gegangen sei", te se<br />
pozivlje na prameštra Charcota, slažuć se u tom i sa H. van der Itrickom, Baillangero',<br />
Axenfeldom, Huchard ' i Mobiusorn6 svadjajući artritičku diatezu sa migrainorn u connex,<br />
kao što to Oharcot glede histerije, neurasthenije, epilepsije, choreje i hereditarnih duševnih<br />
bolesti ("familie neuropathique") iztiče. Svi se slažu u tom, da je svakako e e n tr a l n a<br />
p or i e k l a ; govore bo zato konkomitirajući o b ć e n i t i (glavobolja, mučnina, bljuvanje<br />
event. nesviestica), a još više foe a l n i s i m p t o m i (afazija, parestezije i pareze even<br />
tualno paalise jezika, lica, ruke i noge). To jest: isti nas kategorički upućuju sj edište<br />
bolesti lokalizirati n a m o ž d j a n s k u k o r i n u (homonimim hemi opija: lob. occipitalis,<br />
hemipnrestezije i hemipareze ev. hemiplegije u psihomotoričnih centrih : gyr. centralis<br />
ant. et post. i lob ul. paracentral. - afazija: gyr. frontal. III. odnosno gyr. temp. I.), a već<br />
radi kratkog trajanja i passagerne naravi napadaja biti će uzrokom ovih iritativnih sirnptoma<br />
samo zaprieke u kolanju krvi recte angiospasmi, anemiziranje dotičnih partijah rnoždjanske<br />
korine (i to kod "forme frusW' optičnih polja na lob. occipit., dočim su kod t. zv. kom<br />
plicirane mig. oph. "migraine ophthalmique acconipagnee" isti generalizirani. .<br />
Analogija sa etiologijom i bićem epilepsij e leži, kako vidite, na ruci : s toga as i<br />
nimalo ne čudi, da i do epileptiformnih napadaja dolazi', da mig. oph. rek bi epileptičku<br />
auru čini t. j. epileptički napadaj a njome počimlje. JSapokon, teoretički deducirajući,<br />
zahtievati ćemo, da i kod svih bolesti (scil. moždjanske korine) gdje epileptiformni napa<br />
daji s i m p t o m a t i č n o dolaze (dem en t. paralyt. hysterija, J acksonova epilepsija, . uraemia).<br />
isto tako i napadaji očne migrene simptomatično dolaze, jer ista je ekvivalentna po svom<br />
biću i postanku epileptičkom napadaju (kao što su to medjusobom "grand mal", "petit<br />
mal", "epileptička absence" i .razni psiho-epileptični ekvivalenti.<br />
Moj velecienjeni učitelj i meštar prof. Mtiller činio nas je oprezne na migr. ophth.,<br />
koja dolazi tek poslie 25-30 <strong>godina</strong> (analogno epilepsij i). Tu da se ima vazda vrlo<br />
osbiljnim simptomom uzeti. Izuzimlje mikroskopičare, štopske oficire (čitanje zemljovidnih<br />
štop. karata), astronome i slična zanimanja,; kod ovih da je naš11o migraine ophthalrnique<br />
i poslie 30 god nedužne t. j. i d i o p a t i č k e n ar a v i. Imao sam prilike vidjeti u de<br />
cembru god. 1894. kod prof. Miillera ženu sa nremijskom cefalejorn, koja je· kod svake<br />
attaque· imala opisani scotorna scint.illans.<br />
' Ch. Fere : "Contribution a l' etude 'ae la rnigraine ophthalmique". Revne de me-<br />
·<br />
dicine. 1881.<br />
·<br />
2 Loco citato.<br />
8 D. A. Claus : Arthritische Diathese, Migraine v. Salophen. Therap. M. N ov. 1895.<br />
4 La famille neuropathique. 1894. pag. 136.<br />
" Traite des neuroses. Pag. 231. -<br />
.<br />
' Monografija o rnigreni u Nothnagelovoj Enciklopediji. 1894.<br />
7 Ch. Fere, l. e.
HO Liečnltld VIHsinlk 1800. Br. 3.<br />
Ohurcot upozoruje na · migraine ophthalmique u initial noj p elio di · progresivne _pamlize<br />
(takodjer proces na mož
Liečnički Vieslnik <strong>1896.</strong> Br. a.<br />
Pošto se prav:ljenje seruma proti streptokokom osniva u glavnom na načelih o<br />
pravljenju seruma proti tetanus-u i difteriji bacilom, spomenute neka budu iz bakterioložkog<br />
diela te radnje samo sliedeće pojedinosti. . ' .<br />
. Kao najbolje leglo (Nahrboden) za streptokoka pokazala se je smjesa od 2 diela<br />
čovječjeg krvnog seruma sa 1· di elom bouillona. Iste vriednosti su skoro i smjese od l diela<br />
ascites-tekućine ili pleuritičnog exsudata i 2 diela bouillona, zatim 2· diela magarčevog ili<br />
konjskog seruma sa l dielom bouillona. Na takovih leglih (Nahrboden) uzdrži se- virulencija<br />
streptokoka, dočim se na svih dosad upotrebljivanih inih brzo smanjuje. 6 do 8<br />
mj eseci stare kulture, koje na gelatini ili običnom bouillonu sterilne ostaju, pokazuju na<br />
serum-bouillonu .<br />
brzo pomnožavanje. .<br />
Dj elovanje streptokoka ovisno .je o njihovoj virulenciji ; ova se može sa izmi eničnim<br />
gojenjem u živinskom tielu i serum-bouillonu tako pojačati, da milliardni dio jednog kubičnog<br />
centimetra kulture sigurno sve pokusne životinje (kuniće) usmrćuje. Streptokoki iz<br />
običnih gnojnica proQzrokuju pri pojačanju virulencije erysipel i napokon septikemij u<br />
perakutnim tečajem. Streptococcus erysipelatis i pyogenes, longus ili conglomeratus i<br />
brevis smatraju se identični-mi.<br />
Imuniziranim životinjam (magare, konj) smije se istom 4 nedjelje poslie posljednje<br />
· inocnlacije krv oduzeti, pošto ista Z!J. vrieme reakcije toksično djeluje.<br />
Mjeru za občuvajuću snagu seruma čini ona množina, koja, 12-18 sati prije infekcije<br />
injicirana, kunića od 1600-1800 grama težine proti deseterostrukoj inače letalnoj<br />
dozi imunim čini. l ccm. seruma spasava kunića, koji je prije 3 sata sa deseterostrukom<br />
letalnom dozom infiiran bio. K o d ·živ o ti nj a, koj e s u sa h y"p e rv i ruJ en tn om<br />
kulturom piščevom ubrizgivane (ci eplj ene), bili su 6 sati poslie nastupivše<br />
·<br />
infek cij e svi pokusi liečenja bez uspjeha.<br />
Posliednji činjeni su ali sa uspjehem poslie 24-30 sati, ako su se za ubrizgivanje<br />
streptokoki obične virnlencije upotrebili.<br />
Antitoksična snaga seruma jest doduše za sada j(Jš slaba, ali se može po mnienju<br />
autora sigurno pojačati. Mješavina l ccm. preventivnog seruma sa l ccm. toksina nsmrćuje<br />
kunića istom 6 sati poslie smrti kontrolne životinje. Ako se p e t puta veća množina seruma<br />
upotrebi, ostaju životinje, akoprem jako omršave, na životu.<br />
Prvi terapeutički pokusi učinjeni su na odjelu za erysipel, stojećem pod ravnanjem<br />
Chantemesse-a. Prije uporabe seruma iznašal11. je smrtovna postotnica 5·12°/11• U serumperiodi<br />
injiciralo se je od 306 slučajeva 165, koji su se kao težki pokazali. Mortalitet<br />
iznašao je samo 1·63%, a kad su se odračunali njekoji slučajevi, koji nisu od erysipela<br />
umrli, samo 1·20"/n. Kad je iz početka upotrebljavanog seruma od 7000 imunizacionih<br />
jedi"nica nestalo, injiciran ·bj e slabiji sa imnnizacionom vriednotom od 500 jedinica ; posljedica<br />
toga bila je, da: je broj umrlih na 4·S2"in (105 slučajeva) narastao.<br />
Ako je injekciona doza dovolj no velika bila, nastupilo je 5-12 sati poslie injekcije<br />
poboljšanje ne samo subjektima, već i lokalnog nalaza. Tj elesna toplina se je obično brzo<br />
smanjila, te je poslie 24 sata bila normalna; ako je toplina tj elesna visoka ostala, tad se<br />
je poslie 24 sata injekcija ponovila.<br />
Mokrenje bjelanjčevine (albuminuria) nije se kod bolestnika, koji su u' početku bo<br />
lesti Aa serumom liečeni, nikad opazilo, a ako je već od prije postojalo, nestalo je poslie<br />
·<br />
24-28 sati.<br />
Količina doze ovisna je o težini pojedinog slučaja i o vremenu, lead se je počelo<br />
liečiti ; težki slučajevi dobili su po 10 ccm., a u jako pogibeljnih slučajevih počelo se je<br />
lla 20 ccm. U svemu bilo je za vrieme od 10 dana najviše 120 ccm. injicirano (u jednom<br />
slučaju·.<br />
Opaživanl su erythemi nalik na urtikariju sa povišenjem tjelesne topline i<br />
.<br />
exanthemi<br />
.<br />
na purpuru nalik bez povišenja tj elesne topline.<br />
Kod· 16 slučajeva . babinj e groznice pokazali su se sliedeći uspjesi :<br />
7 slučajeva, koji su lih pro uzrokovani bili infekcijom sa streptokoki, ozdrav i l i<br />
s u svi.<br />
Od 5 slučajeva mj ešovite infekcije sa streptokoki i 10taphylokoki (albus i aureus)<br />
umrla su dva.<br />
Hr. 3. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 83<br />
···-····----- --- -- -- ---· ··· -- -·-··--------· -·-····-·· · ·--·----·--------<br />
3 slučaja mješovite infekcije sa streptokokop1 i bacterium coli, kao što i<br />
1 slučaj kod kojeg se ·je bakterioložki samo bacillus coli communis naći mogao,<br />
11111rli su.<br />
Kod 10 plamenaca (phlegmone) konstatovalo se je naglo oplasnuće natekline,<br />
lymphangioitisa i natekline žliezda.<br />
. . .<br />
Kod . • Angin_e pseudo-membraneuse a streptocoques" opazJlo se Je naglo<br />
· ·<br />
odlupljenje membrana. ,<br />
-<br />
. .<br />
Bili su prilični uspjesi i u slučajevih težke difterij e, kojimi su se serum1 proti<br />
tlit'teriji•i' proti streptokokoni istodobno injicirali, kada su se bacili difterije 'i streptokoki<br />
I.Jakterioložki pron·aći mogli. . Dr. Grčić.<br />
A . . lrsai. Die Behandl un g der seh were n Kehlkopfsyphilis mit intramuscuHi.ren<br />
Sublimatinjectionen.<br />
Pogibelj kumulacije kod upotrebljivanja neraztopivih slučenina žive, i činjenica, .da<br />
se kod nuzgrednih neugodnih pojava daljnjem djelovanju žive predusresti nemože ( a se<br />
nerazvije stomatitis mercurialis, da se proljev, koji uslied. djelovanja žive na orgamzam<br />
rado nastaje, obično coupirati nemože), nadalje činjenica ta, da veći ohroci raztopi ; ih ? <br />
lina žive mnogo moćnije dj eluju, napokon sj egurna činjenica, da veći obroci poslJednJ ih<br />
mnogo intenzivnije djelovanje prouzrokuju; dočim je kroz mnogo hitrije izlučenje pogibelj<br />
otrovanj a organizma mnogo nevjerojatnija, prinukala je uporabu· viših ko1;1centrovanih<br />
raztopina s.ublimata, koje se po Lassar-u 5%, po Lukasieviczu s početka<br />
13%, a poslie takodjer 5%, svaki tjedan po jedanput intramuskularno injiciraju.<br />
Izvanredno povoljni uspjesi, koje je Lukasievicz · kod luetičkih procesa svake<br />
vrsti polučio, ponukali su pisca, da se i kod sifilisa grška (Kehlopfsyphilis) gore navede<br />
uimi injekcijami posluži. Kroz 2 godine pravio je pisac . (napominje 10 slučajeva težko<br />
syphilis Jaryngis) intramuskularne injekcij e u mišičje zadka (m. glutaeij, te drži, _ daje kr _ oz<br />
svoja opažanja prinukari, da tu metodu liečenja najtoplije preporučati i da joj sv1m drng1m<br />
poznatim metodam antiluetičnog liečenja prednost davati mora.<br />
Injekcije prouzrokuju malo boli, stomatitis pisac opazio nije, samo su kod 1-2<br />
slučaja opažene bile salivacije.<br />
Broj uštrcivanja bio je 7-10. Poremećenje dj elovanja bubrega ili pako crievlja nije<br />
se moglo konstatirati. Svi bolestnici bolovahu od dugo lpostojećih težkih sifilitičkih<br />
afekcija sa vrlo razvijenimi čirovi, infiltrati i perichondritidi, koje -se nijednom drugom<br />
metodom liečenja poboljšati dale nisu. .<br />
Beziznimno i vrlo brzo izliečene su bile te afekcije gore navedenom metodom, i to<br />
brže i temeljitije, nego li kod svih do sada poznatih načina liečenja bolesti sifilisa.<br />
Dr. Dllrr.<br />
Najnovija medicinska časopisna literatura.<br />
Das oesterreichische Sanitatswesen br. 3.6.<br />
Stanbeni odnošaji u Beču. prispodobljeni s onimi u drugih<br />
v e ć i h i n o z e m n i h gr a d o v i h. U Beču stanuje 6·85"/" svih žitelja u prtiesnih ata<br />
novih, u Berlinu 2 7''/,, u Parizu 3·26°/0, u· Londonu 2·10%, u Budimpešti 7·390fo. Pomor<br />
je u Beču 2·48%, u Berlinu 2·090fo, u Parizu 2·16"/0, u Londonu 2·10°/0, u Budimpešti<br />
2·86"/u· Glede ostaloga moramo čitatelje upozoriti na original.<br />
Z a k lj u č e i e n q- u e t e o pr e u s tr o j s t v u re d a z a m e d i e i n s k e n a u k e<br />
i i z p i t e. Naukovno vrieme neka se neprodulji preko 10 semestara. Naravoslovni predmeti<br />
neka se za medicinare niti nepredavaju," niti nepitaju. Potrebno je, da se ·drže predavanja<br />
o znanstveih načelih biologije. Valja uvesti obligatna kolegija. Da se semestar može<br />
brojiti, valja na tj edan slušati najmanje 20 sati predavanja. N ar a v o s l o v n i i m e d icinski<br />
predmeti sačinjavaju dvie odieljene naukovne skupine. U prvu<br />
s k u p i n u spadaju kao obligatni predmeti sustavna anatomija, anatomske vježbe, physiologija,<br />
physioložke vj ežbe, physika za medicinare, kemija za medicinare, kemijske vj ežbe za medicinare<br />
po 2 sem., histologija i histoložke vježbe l sem. Potrebno je, da .se predavajn na<br />
sveučilištu i n e o b l i g a t n i predmet: biologija, embryologija, hodegetika i povjest medi·
H4 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
cine. Obje skupin.e luče se strogimi izplti. Taj izpit zove se I. rigo rosu m. Izpitni .<br />
predmeti jesu : anatomija, physiologija, hist()logija, physika i kemija. Svi predmeti pitaju<br />
se teoretićki i pr_akt.ićki, physika samo teoretički. Ovaj izpit · smatr!l, se kao cj elina, ali<br />
. sastoji iz pet izpitnih čina ; a . pravi se koncem 4. i početkom 5. semestra. Tko padne iz<br />
jednoga predmeta, opetuje izpit za 2 mjeseca, koji padne iz 2 ili više pred!fieta, obnavlja<br />
.<br />
izpit koncem 5. semestra.<br />
· ·<br />
U d r u g o j s k u p i n i su o b l i g a t n i predmeti : Obća i expe'imentalna path o<br />
logija, pharmakologija i katagrafologija, patholožko-anatomske vježbe, patholožko-histoložke<br />
vježbe, očarstvo, dermatologija i syphilis, paediat.rija, psychiatrija, sudbena medicina, sudbeno<br />
medicinske. vj ežbe, hygiei:Ja vježbe po l sem.,· patholožka anatomija i histologija, obstetri<br />
cija i gyliaekologija po 2 semestra, interna medicina, chirurgija po 3 semestra<br />
Sliedeći k u 'r s i su . oblig:ftni : kiruržke operacije, laryngolDgija, otiatria, ciepljenje,<br />
z barstvo. Sliedeća pr a k t i k a. su obligatna: interna medicina, kinrgija, obstetricija,<br />
gynaekologija i očarstvo, i to diljem dotičnoga kliničkoga kolegija na dotičnoj klinici.<br />
Sliedeći n eo b li g a tn i pnidmeti moraju se predavati : nauka o zdravstvenih zako nib,<br />
nauka o pošastih, vetei·inarstvo, toxikologija, ratna kirurgija, orthopoedija, ilanka o kiruržkom<br />
orndju i ovojih.<br />
Posije 10 . . semestra pristupe kandidati II. i in. rigo rosu.<br />
Na II. rigorosn pita se: obća i experimentalna pathologija, pharmakolo:.,.ija i katagrafologija<br />
(ova dva predmeta samo teoretički) patholožka anatomija i histologija, intema<br />
medicina, paediatrija, psychiatrija (potonji 4 ·predmeti teoretički i praktički) . .<br />
N a III. rigo rosu pita se : kirurgija, obstetricija i gynaekologija, očarstvo, dermato<br />
logija i syphilis, sudbena medicina i hygiena. (Zadnja 2. predmeta samo teoretički, prva<br />
četiri teoretički i praktički). . ·.<br />
·<br />
. · .<br />
: . · .<br />
Oba ova rigorosa sa svimi- izpitnimi čini imadu se dovršiti u roku od tri nedjelje.<br />
Treći rigorosum nesmije se početi prije izmaka tri nedjelje posije drugoga. Osim<br />
dozvole ministarstva nesmije izmedju li. i III. rigorosa proteći <strong>godina</strong> dana.<br />
Tko je postao doktorom sveukupnoga liečničtva, zadobi t će veniam -practicanUi istom<br />
onda, ako je proboravio jednu godinu u kojoj bolnici ; u tu godinu uračuna se i vrieme,<br />
što je doktor proboravio kod vojske. U kojih se bolnicah može proboraviti bolnička <strong>godina</strong>,<br />
označuju ministarstva, kojih se to tiče svake godine sporazumno.<br />
Troškovi medicinskih nauka imadu se uv.edenjem ovoga preustrojstva smanjiti.<br />
S re d s t v a, k a k o. d a s e s v l a d a t n b e r k u l o z a. Predlozi bečkoga gradskoga<br />
fizika ta bečkomu magistratu od dra. E. K a m m e r e r a, gradskoga fizika n Bečt1.<br />
Glavne točke te vrlo poučne razprave jesu :<br />
1. Kako da se odstrane pogibelji, koje priete od strane pljuvačke tuberknloznih ·osoba.<br />
2. Tuberkulozne -osobe neka se posebice lieče. 3. Neka se uvede obligatornu . desinfckcijit<br />
posije smrti tttberkuloznih: 4. U napredjivanje si.anbene hygiene 5. Unaprdjivanjc u branbenih<br />
prilikah pučanstva time, da se nastoji pojeftiniti hranila: 6. Unapred]ivanje pomOl'skih<br />
liečilišta (i za uboge) i osnivanje kua za oporavljenike. 7. Unapredjivanjtl'_ svih ustanova,<br />
kojimi se ide za tim, da se mladež ojača. 8. Uredjenje vojničtva i strogi liečnički nadz01:<br />
dojkinja. 9. Strogi nadzor nad naučnici (šegrti). K svemu tomu treba, da nastojanje oblasti<br />
·<br />
i privatni liečnici sa svoje strane i svojim načinom i uplivom podpomažu.<br />
Z dr a v s t v e n i n a p re d a k u L i n e n. Radi često pojavljajućega se typhusa -<br />
(kvalitativno nedovoljna · obski'ba pitkom vodom) - zaključilo je gr. zastupstvo prigodom<br />
prieteće kolere god. 1892. osnutak vodovoda. Vodovod je sada gotov ter obskrbljuje većinu<br />
žiteljstva izvrstnom vo om, nu buduć se }pak još mjestimice -rabe i· s·tari zdenci, to je<br />
.<br />
postavljeno povjeren&tvo, kojemu je zadaća Po ustanovljenom regulativu b:pitivati vodu u<br />
.<br />
zclencih, te na temelju nalaza stavljati načelniku predloge glede tih zdenaca. Tako je<br />
zatvoreno 200 zdenaca, a buduć je povod, da je voda bila pokvarena, obično bio taj, da<br />
su kanali, jarčići i t. d,_ bili trošni ili n obće propustivi, t1stanovljen je red za jarčiće j kako<br />
· ·<br />
je valja graditi i čistiti, da nernje tlo oko sebe.<br />
Razprave e: kr. najvišega zdravstv!)noga vieća. Predmeti bijahu,<br />
kako će se čistiti voda odpadnica iz umjetne vunare ?<br />
Br. il. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 85<br />
Kako da se doskoči pomanj kanju materija za anatomske vježbe na sveučilištu?<br />
Da li se ima podieliti privilegij stanovitomu postupku, koji utišuje boli kod nekih<br />
·<br />
ldrnržkih operacija?<br />
Denaturiranje kuhinjske soli u industrijalne svrhe.<br />
Glede reciprociteta valjanosti doktorskih diploma, stečenih na cislajtanskih transllljtanskih<br />
sveučilištih.<br />
Pitanje o popunjenju nekih 1iečničkih mj esta.<br />
Kolera u Ga . liciji u jeseni i u zimi 1895;6. sa kartom. Novi slučaj pqjavio<br />
HH je 23. kolovoza 1895. u gradu 'l'amopolu, kamo je pošast unešena valjda iz ruske pokrajine<br />
Volhinije, što u ostalom nije dokazano. Zadnji slučaj bijaše 26. siečnja t. g. u gradu<br />
Tremboli. U svem oboljelo je od 23. kolovoza pr. g. do 26. \)iečnja t. g. u 58 mjesta 453,<br />
od tih je umrlo 296. Pošto iza 26. siečnja t. g. nije u Galiciji nijedan novi slučaj kolere<br />
prijavljen, može se smatrati, da je epidemij prestala. Glede detaila moramo čitatelj e upowriti<br />
na original. Istomu broju 6. časopisa "Das oesterr. Sanitii.tswesen" prileži poseban<br />
·<br />
prilog od 46 strana vel. 8".<br />
D i.p h ther i j a u B o s n i u godini 1882. do. 1895. od gr. fizika. dra. I. I g 1-a. Iz<br />
ove poučne radnje, koja je vrlo slična radnji prof. dra. Fliggea o istoj bolesti u Vratislavi<br />
(Breslau) za god. '1886-1890. (Zeitschrift fUr Hygiene u. Infectionskrankheiten XVII. s vez.<br />
il. svežčić) vadimo samo glavni rezultat :<br />
·'po svem moramo držati, da nij e niti kuća, niti stan, niti tlo, niti kanali, kqji teku<br />
uz ili kroz kuću, niti podzemna voda (Grundwasser), niti. manje ili više pokvareni zrak<br />
grada, pnnoga tvornicami, uzrok za prenos diphtherije, već čo,vjek sam sa svojimi slaboćami<br />
i pogrieškami, koje prenaša na svoje kućanstvo, nadalj e način života, stupanj čistpće u<br />
Htanu, u kuhinji, u postelji, kod stola itd., druženj e s oporavljenici od diphthe1·ije, koji kako<br />
je obće poznato, mogu još dugo ti sebi imati Loffierovih bacila, akoprem već davna neimadu<br />
više niti naslaga, niti drugih kakvih značajnih symptom a bolesti, . a ipak mogu bole t<br />
prenašati, obćenje s bolestnici ili na oko još zdravimi. Pr e t e ž n· o p a k o p o d p o m a ž e<br />
p r e n o s i r a z v i t a k b o l e s t i o b i t e l j s k a d i s p o z i e i j a, kako j e to jasnije<br />
dokazano u Bosni, nego li drugimi iztraživanji proučavanjem· poboJa medju srodnici.<br />
Mi nemožemo prekinuti ovaj referat, da naše čitatelje, osobito kolege u javnoj<br />
službi, neupozorimo na poručavanje vrlo liepe ove radnje u originalu.<br />
Važnije naredbe publicirane u br. 3-6. jesu :<br />
Obrazac za nedjeljno izvješćivanje o porodu i pomoru se mienja (min. unut. posala).<br />
Vino bojadisano katranovimi bojami ·zabranjeno je uvažati u Ugarsku (namjestničtvo u<br />
Zadru). Zakon od 5. siečnja <strong>1896.</strong> (sadržaj u kratko priobćen u br. l. Lieč. viestnika).<br />
Dn li i kako bi se pharmakopoea . austriaca ed. VII. imala mienjati ili nad,opuniti (minist.<br />
unut. posala). Kako ·da se predusretne ·otrovanjt1 sa secale corn u tum (miJ;J. unut. posala).<br />
Dodatak cieniku liekova od godine 1895. za godinu 1896 .. izdala je<br />
kr. zeiii. vlada, odjel za poslove unutarnje, naredbom od 26. prosinca 1895 br. 60.092.<br />
(U Zagrebu. Tiskarski zavod "Narodnih Novinah". 1895, Vel. 8". 12 str.) ·<br />
Naredba ·glasi:<br />
l. Ne označi li· liečnik na receptu količinu lieka n. pr. za· priugotavljanje pilula<br />
nuždnoga konstituensa, nego to označ-i obćenitom oznakom "qu. s." (quantum satis), dužan<br />
će biti ljekarnik na dotičnom receptu označiti točno količinu dotičnoga lieka, što ju je<br />
upotrebio i zaračunao.<br />
2. Isto tako dužan je ljekarnik na receptu označiti vrst posude, koju· je upotrebio<br />
i zaračunao pri izdavanju tekućega lieka, masti itd., ako je liečnik propustio na receptu<br />
označiti vrst posude, u kakovoj će se liek izdati.<br />
3. Za one kiruržke ovoje, koji se u originalnih omotcih strankam izdavaju, nesmije<br />
liekarnik zaračunavati pristojbu, ustanovljenu: pod točkom 27.* u ljekarskom cieniku za<br />
lj ekarske radnje.<br />
* Točka .27. u !Jekarskom cieniku za ljekarske radnje od g. 1895 glasi : "O dprema.<br />
Za odpremu svakoga Jieka, koji je po liečničkom receptu ugotovljen, skupa sa hartijom,<br />
za omot-vrećicu za pripis (recept) ima se računati 2 novč."
H6 Liečnički Viestnlk <strong>1896.</strong> Br. 3.<br />
· · - · ·----- -<br />
- - -<br />
· ····---------<br />
---- -- -- --<br />
Sliedeći oficinelni liekovi su poskupili :<br />
Absinthii herba scissa<br />
Balsain. peruvian. . .<br />
Belladonn. rad. sciss.<br />
" pulv. ·<br />
Oardamom. fructus<br />
. 100 gr.<br />
lO<br />
lO gr.<br />
lO<br />
lO<br />
Oastoreum americ. subt. pulv. 0·10 :<br />
Extract. Oentaurei . . lO "<br />
" Nuc. vomic.<br />
0.10 "<br />
" Taraxac. liq.<br />
Mei depuratus • .<br />
Nux vom. subt. pulv.<br />
10<br />
100<br />
lO<br />
"<br />
"<br />
Oleum Jecor. Aselli . . 100 "<br />
Pilocarpinum hydrochlor . .<br />
Stibium sulfur. aurant. . ·.<br />
Zincum oxydatum .<br />
0.01 "<br />
l "<br />
10<br />
8liedeći oficinelni liekovi postali su jeftiniji :<br />
Od<br />
12 novč. (prije 10 novč.)<br />
24 " ( n 19 " )<br />
5 novč. (prije 2 novč.)<br />
lO ( 5 )<br />
40 ( 22 )<br />
7 " ( " 5 " )<br />
33 " ( ,, 26 " )<br />
12 " ( " 6 " )<br />
16 " ( " 12 " )<br />
24 " ( " 22 " )<br />
10 " ( " 5 " )<br />
25 " 200 gr. 45 novč.<br />
(prije 17 odn. 24 novč.)<br />
lO " (prije 7 novč.)<br />
5 " ( " l " )<br />
16 " ( " 8 " )<br />
Acid. tartar. pulv. 10 gr. 6 novč. 100 gr. 48 novč.<br />
Argent. nitric. cryst . .<br />
" ,. fusum<br />
Extract. Opii .<br />
Natrium sulfur. cry .st.<br />
Opium pulv.<br />
l gr.<br />
l "<br />
l "<br />
100 "<br />
l "<br />
12 novč.<br />
14 "<br />
16 "<br />
12 ,.<br />
6 "<br />
(prij e ·7 odn. 56 novč.)<br />
(p rij e 14 novč.)<br />
( " 15 " )<br />
( " 20 " )<br />
200 gr. 20 novč.<br />
(prije 14 odn. 22 novč.)<br />
(prije 8 novč.)<br />
neoficine!nib, ."kojim se pr. · inačuje ciena", navadjamo samo nekoje :<br />
Za Antidiphtherin Behring ustanovljena je ciena za<br />
br. I. 200 novč. br. II. 300 novč. br. III. 500 novč.<br />
Antidiphtherin Schering 5 Ccm. 200 novč.<br />
[Antidiphtberin prof. Paltauf-a (bečki) nije u cieniku.]<br />
Alumin. acetic. sol. (prije 10 gr. 3 novč.) 100 gr.<br />
500 gr. 90 novč. 1000 gr.<br />
20 novč.<br />
160 novč.<br />
Ooffeiu chloral<br />
10 gr. 80 novč.<br />
Eserin . . . .<br />
0·01 " 8 "<br />
Formanilid<br />
Lactophenin .<br />
Pulv. blattae orient. . .<br />
" Secal. corn. desoleat.<br />
l<br />
l<br />
l<br />
l<br />
"<br />
"<br />
"<br />
"<br />
15<br />
15<br />
9<br />
12<br />
"<br />
"<br />
"<br />
"<br />
Ovim liekovom, koji nisu oficinelni i koji nisu bili u cieniku od god. 1895, usta<br />
novljuju se ciene kako sliedi:<br />
Aether bromatus l gr. 4 novč. 10 gr. 30 novč.<br />
" fruct. varior. . l " 6 10 ,, 50 "<br />
Acid. sulfotumenolic. l " 10 "<br />
Acid. osmicum . . 0.10 " 10 "<br />
trichlor. aect. . l " 8 "<br />
Ai:ol . . l " 18 · "<br />
Ammon. natr. phosph. . . 10 " 10 "<br />
Amylalcohol . . . . . . 10 " 10 "<br />
Alumin. chlorat. . . . . . 10 " 10 "<br />
" bromat. . . . . . . 10 " 15 "<br />
Bernatzik injectio e. Ergotino . a 0·5 30 novč. a 1·0 50 "<br />
" " e. Aetb. camphor. phiol. 30 "<br />
" " e. M01·pb. mur. " 25 "<br />
Oadmium sulfuratum . . . . . · . l g. 5 "<br />
Calcium bipbosphorosum l " 25<br />
Eseridin . . . . 0·01 " 10 "<br />
Extractum manaca l " 10 "<br />
" Muira Puama* l " 15 "<br />
" naregamiae , l " 10 "<br />
" organique . . !agen. 300 "<br />
* U originalu stoji "Extractum mnira Priam".<br />
Br. a. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
Ferrum sulfuric. alcoh. praecipitatum .<br />
" hypophosphoric. . . . . . .<br />
"<br />
mangan. pepton. sicc.<br />
Ferripyrin . .<br />
Terropyrin . .<br />
Grindelia extr.<br />
· Haemalbumin .<br />
Hydargyr. gallic.<br />
Iris german. sciss. .<br />
Jodaethyl<br />
J odglycerin . . . . . . .<br />
. 10 gr. 10 novč.<br />
l " 10 "<br />
l " 12 "<br />
l " 30 "<br />
l " 30 "<br />
l " 3 "<br />
l " 10 "<br />
l " 5 "<br />
. 40 " 20 "<br />
l " 10 "<br />
l " 3 "<br />
l " .3 "<br />
lO " l "<br />
l " 50 "-<br />
. 10 " 5 "<br />
l " 30 "<br />
l " 60 "<br />
l ,, 7 "<br />
100 " 50.<br />
l " 10 "<br />
frustum 5 "<br />
l gr. 25 "<br />
O· lO " 10 "<br />
0·10 " 5 "<br />
. '001" 36 "<br />
. 10 " 10 "<br />
l " 10 "<br />
l " 4 "<br />
frust . . 5 "<br />
. 10 gr. 8 "<br />
l " 2 "<br />
2 " l "<br />
. 10 " 15 "<br />
l phiol. 3 " 160 "<br />
l " 20 "<br />
l " 15 "<br />
Kalium-Natrium Wolframacetic.<br />
.<br />
Lapis Baptistae .<br />
Lysidin . . .<br />
Magnes. cbloratum . .<br />
Natrium sulfuricinicum<br />
Nuclein<br />
Oleum lauri -aether.<br />
" pedum tauri<br />
Pancreatin<br />
Pastilli Rotteri<br />
Pepsin Jensen<br />
Phtyalin<br />
Pyrodin<br />
Quabain<br />
. . ,<br />
Radix kava-kava<br />
Salicinum purum<br />
Solutio masticbes<br />
Sublimat. pastilli<br />
Syrupus codein . .<br />
Tinct. coronilli scorpirides<br />
" iridis germanic. . . . .<br />
" ferri acetic. Rademacheri . ·<br />
Teueriu'k .<br />
Taningene . . , .<br />
Tribrmpphenolbismuth .<br />
Uran oxydat. . . . . .<br />
Xylol<br />
·<br />
. 10 gr. 5 novč.<br />
l<br />
100<br />
" 10<br />
" 50<br />
"<br />
"<br />
Zincum cyanatum e. ferro<br />
l " 30 "<br />
U cienik za kiružke ovoj e imadu se uvrstiti ovoji iz Calicota<br />
4 ctm. šir. 10 met. dug 20 novč. 5 ctm. šir. 10 met. dug 25 novč.<br />
6 " " " " " 30 ,, 8 " " " " " 40 "<br />
10 " " " " " 50 " 12 " " " " " 60 "<br />
staklenka.<br />
U Cieniku za liekovno posudje:<br />
l. Obične crvene, žute i crne staklenke. Za ove se zaračunava dvostruka ciena bielih<br />
2. Male staklenke (pbiolae lagenulae) za desperisacijn solina i hygroskopičnih pra<br />
šaka. Najmanje stn.klenke, koje drže do uključivo 3 grama, po komad 3 novč., preko 3 do<br />
uključivo 5 grama po komad 5 novč.<br />
Sitne viesti.<br />
Novi članovi. Našemu sborn pristupili su kao redoviti članovi dr. Amei K!!_9e<br />
!l.i!l_k, sekund. liečnik gradske bolnice u Karlovcu, dr. August vitez Hoenisch, e. i kr.<br />
štopski · liečnik u Zagrebu, dr. I van Š u l e .E.§ se k. liečnik u bolnici mil. bra.će u Zagrebu<br />
·i dr. Ante K ar g otić, obćinski liečnik na Visu (Lissa) u Dalmaciji.<br />
'* U originalu stoji "Tenc1·in 31 160".<br />
p tn k<br />
87
HH Liećnićki Viestnlk <strong>1896.</strong><br />
. ·· · · ··-· -------·--------------- -- -- -<br />
Br. a<br />
Osobne viesti. Kr. kot. liečnik u Gruhišnompolju g. dr. Bernhard Eisensi.ein<br />
stavljen je u mir i preselio se u Koprivnicu, a u. Grnbišnopolje premješten je iz Dolnjega<br />
Lapca kr. kot. liečuik g. dr. Frico Miiller. Kr. kot. liečnik g. dr. Bela Fischer iz Vinkovaca<br />
dodieljen je na službovaj'e-oofn!'Cltl Osieku. G. dr. Hinko L e h n er, pom. liečnik<br />
u bolnici mil. braće u Zagrebu, suplira izpražnjeno mjesto- kot. liečillau'Novskoj. G. dr.<br />
Ivan Rohaček, umir .. ravnatelj kr. zem. zavodJ. za umobolne, napustio je mj esto rudarskoga<br />
liečnika u Vrdniku (Sriem), pak se vratio u Kremsier. G. dr. Vladimir .. K.!t tii4,<br />
sekundarni liečnik u bolnici osiečkoj, suplira mjesto kot. liečnika u Djakovu.<br />
Prof. Hofmokl, mnogim našim članovom poznat, bivši dosada primarnim liečnikom<br />
na kiruržkom odjelu Rudolfove bolnice<br />
.<br />
u Beču, postao je naljeclnikom primarnog<br />
·<br />
liečnika prof. Dittela u obć.oj bolnici bečkoj.<br />
t Or. Slavoj Marik. U Varaždinu umro je dne 5. ožujka o. g. ·čJan našega sbora<br />
ondješnji kr. kot. liečnik dr. Slavoj Mafik u 40. godini vieka svoga. Pokojnik rodio se je<br />
u Ludbregu, gdje mu je otac bio učiteljem. Svršivši medicinu službovao je najprije u Hrvatskoj,<br />
onda u Hercegovini, a god. 1883. preselio se u Gradac, gdje je probavio 10 <strong>godina</strong>.<br />
God. 1892. bje imenovan kot. liečnikom u Varaždinu, koju službu je obnašao sve<br />
· do svoje sm1;ti. Bio je veoma marljiv i kod bolestnika obljubljen liečnik.<br />
Napisao je njemački zanimivu rJ,dnju o otrovanju sičanom, ·a hrvatski je više higijenskih<br />
članaka u dnevnih listovih objelodanio. - Lahka mu zemlja!<br />
t Dr. Drag. DUrmayer. Dne 9. ožujka o. g. umre u Novom Marofu dr. Dirmayer,<br />
liečnik ondješnje bolnice, koju je prenzv. gospodja grofica Louiza Erdody utemeljila,<br />
te koja nije ničesa štedila, da podigne ovu bolnicu tako, da se može uzporediti sa svakom<br />
drugom bolnicom. Dr; Diirmayer bijaše u Beču prim. liečnikom u _bolnici za djecu, te je<br />
pozvan prije osam <strong>godina</strong> od grofice Erdody, da preuzme u svoje ruke ovu javnu: pučku<br />
bezplatnu bolnicn. Pokojnik posvetio je svoje zna.nje i umjenje tomu zavodu, u kojem je<br />
tečrtjem · ovih osam <strong>godina</strong> liečio do 14.000 bolestnika. Hvale ga, da je bio revan i savjestan<br />
ličnik. Lahka mu z em lj a!<br />
Kužne bolesti u gradu Zagrebu od l. do 29. veljače 1895. Glasom<br />
prijavnica predanih kod gradskoga poglavarstva bilo je:<br />
Diphtheritis<br />
Scar latina<br />
Variola . .<br />
Morbiili . <br />
Typhus abdom . .<br />
Proe. p]lerper. .<br />
preostalo<br />
konce.1n oboljelo n<br />
siečnja veljači ukupno ozllravilo<br />
4 13 17 13<br />
3 2 5 2<br />
l l 2 l<br />
38 180 218 157<br />
lO 4 14 7<br />
2 2<br />
Mj esečna skupština<br />
koncmn<br />
veljače<br />
hiJo još boumrlo<br />
.lcstno<br />
"s b or a I i e č n i k a 'k: ral j e v i n a Hr v a t s k e i S l a v o n i j e" u Zagrebu biti će<br />
dne 30. ožujka o. g. u 6 sati posije podne u sveučilištu (u senatskoj dvomni) s ovim<br />
dnevnim redom :<br />
1. Ovjerovit će se zapisnik posljednje mjesečne skupštine.<br />
2. Predsjednik izviestit će o sborovih stvarih.<br />
3. Dr.< M ii ller: Demonstracije.<br />
4. Gosp. S e h o n w a l d: D.emonstracija novih instrumenata i bandaža.<br />
·<br />
5. ·Eventualni predlozi članova.<br />
Odbor.<br />
Vlastnik i izdavatelj "Sbor liečnika kraljevina Hrvatske i Slavonije".<br />
Urednik 1n·of. dr A. Lobmayer. Tisak Dioničke tiskare u Zagrebu.<br />
l<br />
l<br />
2<br />
3<br />
3<br />
l<br />
GO<br />
7<br />
Ua•. 4-• U Zagrebu 15. travnja 1896; God. XVIII.<br />
List izlazi: j edanput na mjesec na podrug do dva arka. - .Članovi ga dobivaju bezplatno.<br />
Predplata za nečlanove na godinu G for., na ]lol godine 3 for.<br />
Članarina, predplab1 i sve ostale uplate imnju se vosh.ti "llijcnjačnici hrv. cskomptne banke" u Zagrebu,<br />
Jelačićev trg br . . :.:.<br />
Reklamacije radi "J.iečničkoga Viestuika" imadu sc upraviti na Dioničku tiskaru u Zagrebu,<br />
Prerarlovićeva ulica br. 8.<br />
Dopisi se šalju predsjedničtvu sbora. ili Ul'eđničtvu lista (prof. dru. A. Lobmayeru).<br />
Za oglase pia,: a se po d vostupačnom . ret! ku ili prostoru 15 novč.<br />
Prinos k poznavanju bolesti "Epilepsia procursiva".<br />
Napisao Dr. Josip Tyrman, pukovnijski i ordinirajući liečnik u četnoj bolnici u Osieku .<br />
U novije doba saobćili su naročito ti.,ancezki autori više slučajeva Epilepsij<br />
e, koji se od svih drugih oblika te bolesti neobičnimi pojavami razlikuju.<br />
To j(i1naime •Epilepsia procursiva•, koja se u prisiljenom kretanju očituje,<br />
a nast p se u glavnom kao brzo trčanje upravo ili u krugu manifestira . pri<br />
tom se sviest podpuno izgubi i može se jaka kongestija prama glavi, odnosno<br />
prama licu opaziti, a ipak bolestnik nepadne.<br />
U posljednjih <strong>godina</strong>h desila mi se prilika u ovdašnjoj četnoj (vojničkoj)<br />
bolnici opažati prije nikad nevidjene slučajeve »Epilepsia pt·ocursiva« na trih<br />
osob!lh." o kojih sam svoje mnienje izdao. Kod dva momka vidio sam nastupe,<br />
dok sam u trećem slučaju samo iz izvješća glavara-liečnika mogao<br />
identičnost bolesti konsta tirati. Mislim, da će riedkost te pojave interes pobuditi,<br />
zato sam slobodan o tih slučajevih ·kratku sliku razviti, pošto neleži u<br />
. okviru ove radnje upuštati se u razpravljanje mnogobrojnih opažanja i iztra<br />
živanja čuvenih pisaca o epilepsij i u obće, kao i o anatomičkih kriterijah iste.<br />
Ovakovimi radnjami moći će se možda biću Epilepsije približiti, akoprem<br />
se pokraj svih pomnih iztraživanja i opažanja za sada postojeći nedostatak<br />
nadomjestiti nemože.<br />
Priobćujem u kratkih potezih povjest bolesti o slučajevih od mene<br />
opaianih.<br />
Slučaj 1. N. V., novak 78. pj eš. pukovn., rodj. 1872., snažnoga tjelesnoga<br />
sastava, boluje navodno više <strong>godina</strong> od Epilepsije. Sigurnih anamne·<br />
stičkih podataka o ev. hereditetu ili da li je bolest kasnije zadobio, nisam<br />
mogao radi slabih duševnih funkcija bo!estnika saznati. Bolestnik je od 20.<br />
prosinca lS93. do 17. siečnja 1894. bio u bolnici, gdje se je sliedeće opažalo<br />
: Aura sastojala je u torn, da je bolestnik »ra-ra-ra--ra« govorio, zatim je<br />
sliedila monotona ' melodija, .pri kojoj je glavu u vis držeći u krugu trčao.<br />
Lice bilo je jako crveno, zj enice razširene, reflektorična ukočenost zjenica<br />
postojala je. Sensibilitet i refleksi manjkaju. Poslje nastupa postojala je velika<br />
tromost i pospanost. Sjećao se nije ništa na dogadjaj. Napadaj trajao je :Jf4
!JU Liečnički Viestnik 1B96. Br. 1.<br />
---------------------------- ------------- ---------------<br />
sata. - Pri pretraživanja lubanje i ostalih organa nije se moglo ništa abnormalnoga<br />
naći.<br />
Slucaj /2. S. V., rodj. ltl72. god., novak 70. pješ. pukov., predan je 2L<br />
ožujka 1894. na motrenje radi Epilepsije u bolnicu. Bolestnik je prilično dobro<br />
razvijen, bi0 je uviek zdrav. Sa svojimi rodjaci imao je neprilika često već<br />
67 g. po prilici radi čudnovatoga ponašanja. U intervalih od 1-3 midjelje<br />
bez poznatoga razloga počeo je trčati, pri čem je riedko na predmet koji natrčao,<br />
pošto se je onomu uklonio, što ga je smetalo. O dogadjaju nije se ništa<br />
sjećao. Osim neznatne assymetrije izmedju obje polovine glave, - lieva sljepočnica<br />
je malo manje izbočena, - nemože se kod njega ikakovih anomalija<br />
ili bolesti konstatirati. Neću se u pobliže razglabanje tečaja bolesti upuštati,<br />
nego ću od bolnice 2. lipnja iste godine izdano mnienje priključiti, koje<br />
viernu sliku o dogadjajih u napadaju opaženih daje. »Epilepsia procursiva, nastupajuća<br />
sa čudnovatom aurom, koja se očituje sa napadnim crveniloin u<br />
licu i bezsvjesticom. Bolestnik brblja za vrieme napadaja neprestano nerazumljivu<br />
rieč i trči u pravcu tako, da ga moraju zaustaviti; da se na koji<br />
predmet neudari. Trajanje napadaja je lO minuta, za koje su vrieme . osjetljivost<br />
i reflexi kože izčezli. Pupile su u jednakoj mjeri razšit·ene. - Reflex na<br />
svjetlo je snižen. Cornealni reflex postoji. Velika psyhična depressija posije<br />
nastupa, koji se svake nedjelje pojavljuje, pa i noćju, kao što su bolnički<br />
liečriici konstatirali«.<br />
Mora se još primietiti, da se pri dt·žanju bolestnika za vrieme nastupa<br />
uviek jako naginjanje na kretanje napred opažati može.<br />
Slučaj 3., kod kojega nisam sam nastup opažao doduše, ali ipak ima<br />
dovoljnih podataka, da se takodjer Epilepsia procursiva spozna.<br />
I. D., topnik 38tD.A.R., rodj. 1873., vrlo jakoga tjelesnoga sastava, ruž<br />
noga i krupnoga lica, predan je u bolnicu l. studenoga 1895. sa sliedećom<br />
izjavom : Bolestnika nestalo je 26. listopada u jutro iz kasarne i nije se mogao<br />
toga dana naći. Sutradan u jutro javio se je svojevoljno kod svoga pododje<br />
Jenja i pripoviedaše, upitan gdje je bio i zašto je blatom poprskan, sliedeće :<br />
".Jučer u jutro u 8 sati išao sam piti vode, posije toga neznam, šta je sa<br />
mnom .bilo, dok se nisam na jednom na otvorenom polju u blizini sela našao.<br />
Pastiri, koji su se tu nalazili, rekli su mi, da je to selo . Čepin. Ja sam se<br />
čudio, kako sam tamo dospjeo, pošto se nisam mogao sjetiti na učinjeni put,<br />
zatim sam .otišao u selo, gdje sam od jednoga seljaka saznao, koji put vodi<br />
u Osiek, kod njega sam prenoćio i s njim sam sutra dan mojem odje<br />
lenju došao •.<br />
Bolestnik je pripoviedao u bolnici nadalje, da mu se je već više puta<br />
dogodilo, da se je u stranom mjestu našao, a nije znao, kako je tamo došao.<br />
Njegovi drugovi su ga pitali, zašto on kadgod odtrči i više sati izostane, ali<br />
on za to ništa nije znao.<br />
Pri pretraživanja glave našla se je medju os occip. i temp. horiiontalna<br />
udubina kosti, po prilici 12 cm. duga, l cm. široka i l cm. duboka, koja<br />
da je, kao što observat misli, od toga nastala, što ga je u djetinstvu jedna<br />
gospodja ravnalom udarila. Udubina ,rrouzrokuje subjektivno kadkad od nje<br />
iilazeće intenzivne bolove.<br />
Hr. 4. Liečnički Viestnik. <strong>1896.</strong> Hl<br />
·<br />
U svih tih slučajevih slau se symptom i sa drugimi opaža nji o • Epi<br />
lepsia procursiva«. Oppenheim nazivlje taj oblik kao izmetnuće (Abort) epilepW!nog<br />
nastupa. ·Prije nastupa ili bez sliedovanja drugoga čega stane bo<br />
lestnik u bezsvjestici. upravo ili u krugu kadkad i natrag prisiljeno trčati. Isti<br />
autor spominje nadalje, da taj oblik epilepsie kod »haereditarno (von Haus aus)<br />
disponiranih i u moralnom pogledu perversnih individua• dolazi. Isto tako<br />
da je procursija u djetinjstvu češća nego . kasnije. Taj nagon procursivni ma<br />
nifestira se kadkad u obliku raznih automatičnih čina, a trajanje ovih više sati<br />
ili dana iznositi može. Meni se čini, da u posljednjem slučaju stanje· prije se<br />
epileptičnom sumraku (Dammerzustand) približuje. Phenomen trčanja opažen<br />
je u pojedinih slučajevih već u 16. i 17. vieku (Erastus i Hootius), a u<br />
novije doba od Seeligmiillera, a navlastito od francezkih autora (Bourneville<br />
i Bricon, Ladame, Macret etc.). Trousseau, Nothnagel i Hammond oiJisuju ta<br />
kodjer sl1,1čajeve, gdje su bolestnici u nastupu okolo trčali, posije čega je<br />
podpuna amnesij a o tomu postojala. Poznati slučaj Semmole bio je takodjer<br />
Epilepsia procursiva ; isti je bio kod 26-godišnjega čovjeka, koji je u ·bezsvjestnom<br />
stanju nekoliko sekunda neobičnom. brzinom unapried trčao, ukla<br />
njajući se svim zapriekam, posije toga pao je na tlo . i valjao se 10 -12<br />
koraka oko svoje· osovine uz neprestanu viku. Schreiber opisuje jedan slučaj<br />
Epilep. rotat. U naših slučajevih bila je phasa toničnih i kloničnih grčeva<br />
sasvim sa prokursijom dvaput u pravom smjeru, jedanput u krugu zamje<br />
nila. Jaka kongestija naprama licu u prva dva slučaja opažena je, pri trčanju<br />
nije se dogodio pad ili zaprieka kakva. Lahka assymetrija lubanje u slučaju<br />
2. mogla bi se u svezu sa epileptičnom bolešću dovesti. Kod hereditarne epi<br />
lepsije u obće jest nepravilnost u gradnji lubanje česta. Kefalometrična iztraživanja<br />
od Benedikta pokazuju, . da je kod 120 idiopat. epileptika u 85 sl u·<br />
čajeva gradnja lubanje atypična. U realnoj encyklopediji Eulenburgovoj spo<br />
minje Binswanger izjave Rieckensove i Hoffmanove ; prvi nalazi, da je desna<br />
polovina lubanje češće niža nego lieva, dočim drugi do protivnog opažanja<br />
dolazi." Interesantan je slučaj Vikanić, u kojem prilično jaka udubina kosti,<br />
koje aetiologia je žalibože nejasna, - sigurno u kausalnom savezu sa bolešću<br />
stoji. Ožiljci kostiju na glavi pružaju često izvor t. z. epileptogene zone, pošto<br />
se nastup nadražajem ožiljka proizvesti može upravo kao što se to kod re<br />
flektorno-epileptičnih nastupa usljed ozleda periferičnih dielova opaža. Po<br />
Oppenheimu spada jedan die! kroz ozlede glave proizvedenih nastupa takodjer<br />
u kategoriju reflektorne epilepsije. · U obće nasaje poslie ozleda glave često ·<br />
psyhična epilepsija, ali koja može imati odnošaja sa reflektornom epilepsijom.<br />
U novije vrieme smatra se, · da su neke tjelesne IJatvorine epileptičara<br />
znak degeneracije, tako bi se moglo kao takov znak u slučaju 2. assymetrija<br />
lubanje, u slučaju 3. krupne i ružqe crte li.ca navesti. Intelekt bio je u slučaju<br />
l. priliČno ograničen, ali karakter i etična sphera nije bila ozliedjena.<br />
što se tiče symptomatologije čini opisani oblik sasvim drugu. vrst epi<br />
lepsije ; s obzirom na prognozu i path. anatomiju veli Seeligmiiller, da · može<br />
epilepsija procursiva kasnije· u transformaciju obične epilepsije preći i ia<br />
nepovoljnu prognozu, a prouzrokovana je po svoj prilici kroz sklerozu malih<br />
moždjana.
. LJečnički Vietik <strong>1896.</strong> Br. 1·.<br />
Da ·su . i nače epilepli (IJi nastupi · kroz nadražaj raznih dieiova . cet·ebro<br />
spinaln. syst. prouzl'okovani, misU Binswanger, da tu okolno:t . moramo. pred<br />
očima ržati i da epilepti
111 Ltečnlčkl Vlestn!k <strong>1896.</strong> Hr. 4.<br />
U više slučajeva bio je kod akviriran
Liećnlčki Viestnik 189(5; Br. 4,.<br />
bolestnik bio na tašte, pljuskanje (PitUschergeriiusch); a da se sondom · nije<br />
rrioglo izprazniti želudačna sadržaja. Pusta li se voda u želudac, rie dobiva<br />
se . za najkraće vrieme ništa više napolje, jer je voda dotle od tekla u drugi.<br />
Želudac · (tako . je bilo u našem slučaju kod izpiranja). Izpira li se želudac,<br />
dogadja se, da voda jedno vrieme čista odtiče, a · tek kasnije sliedi mutan<br />
sadržaj, pomiešan ostanci hrane. Amo spada i zanimivi pojav, bilježen od<br />
Beratda; da se u isto vrieme pdmljeno jelo iza 24 ili 48 sati ne vraća med<br />
sobom pomiešano. Kad bi n. pr. tko jeo mesa, kruha i trešanja, izbljuvao bi<br />
samo trešnje,. koje su očevidn() u prvom želudcu preostale. Spomena je vriedno<br />
čuvstvo napunjenosti, što . bi ga bolestnici osjećali, makar i bili samo malo<br />
šta pojeli, i koje tek popušta iza umjetno izazvana hljuvanja (Cian·ecchi), nadalje<br />
čuvstvo, kano da je želudac stegnut (Oldinann), zatim bolno osjećanje<br />
kod peristaltičnih gibanja žeiudca, koje nastupa osobito nekoliko sati iza<br />
p1'obave i koje u obće više ne popušta, kad je bolest napredovala. Da .ll bo"<br />
lestnici više ili manje bljuju, to zavisi od stanj a kardialnoga želudca i od<br />
načina stenose. Dosele nije nikada bilo solne kiseline (Schmid-Monnard,<br />
Saltndby, Wolflet:), (isto tako ni u našem slučaju), u Wolflerovorn slučaju (ni<br />
u . našem) nije nj bilo mliečne kiseline.<br />
Jz gore spomenulih anatomičkih i Idi<br />
ni čnih pojava sliedi, da želudac en bissac<br />
kadikad nepravi nikakovih tegoba i · neprikazuje<br />
ništa no medicinski kuriozum. U<br />
drugih je slučajevih štetovalo prehranjivanje<br />
bole,c;tnika, no ipak živili su još 7.-8 . <strong>godina</strong><br />
(Saundby, Ciarrecchi). Malenošću kardialnoga<br />
želudca, uzkom komunikacijom i rastućom mi<br />
šičnom insuficiencijom kardialnoga želudca<br />
povećavaju se potežkoće kod hranjenja tako,<br />
da bolestnici napokon · pod pojavi inamcJJe,<br />
kao kod s trik ture pylora, pogibaju (Guipon,<br />
Steffen, Kern, Rembold).<br />
Napokon prelazi Wolfler, izcrpi.v ovako<br />
Sl. 7. naša anatomična i klinična dosadašnja iz<br />
kustva o toli). predmetu, na terapiju i veli : ·Kod tako očajnih odnošaja<br />
ne može se očekivati radikalna pomoć nego operacijom. Ako je suzujuća<br />
brazgotina malena i pomična, tako da se daje ekslit·pirati i preostaje li<br />
onda jošte dovoljtio zdrave želudačne stiene na cievi, koja spaja oba želudca, ·<br />
tako da . bi se mogla uzpostaviti popriečnom gastrorafijom široka komuni<br />
kacija, onda će pyloroplastika još znatnu pomoć pružiti, u slučaj u da nije<br />
kardija odviše atrofična. Za ovakove slučjeve moći će se takodjer probitačno<br />
izvesti resekcija cievi, koja spaja oba želudca, a zatim gastrm·afija ;<br />
uz težke okolnosti, kao kod znat1ije duljine i užine stenosu stvarajuće brazgotine,<br />
kod atrofije prvoga želudca i pl'ije svega, kad bi bio želudac obsežno . ·<br />
prirasao, onda bih volio gastro-anastomosu. Gastro-aastomosa stvara širok<br />
spoj medj u obje .želudačne polovine, koje samo nepodpuno medju soboin komuniciraju,<br />
i olahkoćuje prenos hrane ; ona stavlja · čir ili brazgotinu izvan<br />
Ue č:nlc!kl Viestnik 1896: !17<br />
doticaja s hranom i probavom. Uzporedjena s. resekcijom ima prednost brže<br />
izvedivosti, savršenija .je od gastro-enterostomose, jer uzpostavlja želudačnu<br />
proba vu ; pred· pyloroplastikom ima tu prednost, da uzpostavlja širi spoj, da<br />
sc operacija neizvadja na brazgotini i da se peristaltika obiju želudačnih<br />
polovina dovadja u tiesan savez. Vriednost se gastro-anastomose povećava<br />
tim više, čim sten osa leži bliže kardiji, jer je tamo resekcija želudca i gastro- .<br />
enlerostomija manje lahko izvediva«.<br />
Pomoćju navedene brižne radnje Wolflerove .upoznali smo se dovolj no<br />
temeljito prednietom, koji nas zabavlja, i sad će biti tim poučnije razmatrati<br />
iznova naš slučaj, nalazeć uporište u poznavanju sličnih slučajeva, i s druge<br />
strane izpitivati zaključj{e, do kojih je vVolfler resumirajuć došao, na nj ihovi.!<br />
izpravnost, sravnjujuć· ih s izkustvi, do kojih nam je naš slu\\aj pomogao.<br />
Anamneza našega slučaja sasvim je karakteristična. Pred 5 <strong>godina</strong> već<br />
se pojavilo symptoma želudačna čira : veliki bolovi u želudcu, bljuvanje, kašnje<br />
haematemesa, zadnj u godinu symptomi stenose želudačne, koju smo ·mi, va<br />
rajuć se, lokalizirali u pylorus : neprekidni bolovi, danomično opetovaiw bl.in··<br />
vanje. .Jesmo li mi mogli staviti diagnozi1 : žPh:idac en bissac ? Napuhnu ti<br />
želudac nije pokazao karakteristična oblika; što je naravno, jer se kraci uvu<br />
čene male kurva ture malne doticahu. Metoda Frerichsova nije nam dakle . ni<br />
pomogla, ni mogla pomoći do diagnoze. Ali mi smo opazili jedan drugi symptom,<br />
koji. nas je morao navesti na diagnozu, vidjeli smo ga, ali ga nismo shvatili,<br />
nismo ga valjano ili, bolje rekuć, nikako raztumačili : opazili smo naime kod<br />
izpiranja želudca, da voda doduše u želudac utiče kao u praznu bačvu, ali<br />
da se nikojom manipulacijom nije dala više iz želudca izvaditi. takova šta<br />
bi ·. se moglo dogoditi kod atonije pylora, gdje bi voda odmah iz želudca<br />
odticala u crieva, ali oya je mogućnost bila u našem slučaj u, kod vječnoga<br />
povraćanja svakoga jela, posvema izključena. Ipak nisam na želudac en bidsac<br />
ni pomislio, ma da sam - kako moram priznati - isto već vidio kod Wolflera<br />
u Gradcu, opažajuć njegov slučaj želudca en bissw.<br />
Jesmo li pravo uradili našim kirurgičkim postupkom, izvadjajuć u našem<br />
slučaj n gastro-anastomosu ? Razpravlj ajuć ovo pitanje, moram se malo dulje<br />
zadržati. Wolfler, spominjuć, da se kod prirodjenoga želudca en biseac komu<br />
nikacija redovito nalazi uz veliku kurvaturu, daje izraza svojemu mnienju,<br />
da baš zato prirod jeni želudac en bissac neprouzt>okuje funkci j onalnih tegoba.<br />
Kod akviriranoga želudca en bissac nalazi se nasuprot komunikacija obi"čno<br />
uz ·malu kurvaturu, jer tuj sj edi čir, ovamo privlačuje brazgotina veliku<br />
kurvaturu i Wolfler traži pogub;m momenat baš. u tom, da uslied ovih anatomičnih<br />
odnošaja prvi želudac mora da diže hranu u vis do brazgotine »Uiid<br />
erschopft sich an der grossen Htlbhohe•. Je li tomu sbilja ta!co ? Moram<br />
odmah izjaviti, da se po mojem mnietij u i teoretičan raisonnement i izkustvo<br />
našega slučaja s tim nazorom sasvim neslažu. · Ove bi . tvrdnje možda vri.e<br />
dile, da se radi o makinah, a ne o živih, ·mišičjem providjenih organih.<br />
Jelo nepada kroz oesopbagns u želudac po zakonu gravitacije, već ga mišice<br />
oesophaga u nj tj eraju, isto se tako neprenaša jelo po rečeno.m zakonu · od<br />
kardije do pylora, već ga onamo U era sistem raznih mišica, kojih kontrakcije<br />
uvjetuju pravac, kojim se hrana dalje transportira. Ležeć St? proba vlja _ka_o . i ·
!IH Llečnički Vlestnik 180C1. Ur. 4.<br />
stojeć ili sjedeć. Gravitacija ne smeta, da se sadržaj crieva od coecuma diže<br />
u colon transversum, makar je ovdje •HubhOhe• veći, nego kod takova že<br />
ludca Obratno u našem slučaju ležala je komunikacija izmedju oba 7.eludca<br />
uz veliku kurvaturu, bila je . lahko prohodna za prst. Po mehaničnom sh.va<br />
ćanju Woltlerovom nebi ovaj slučaj smio imati nikakovih funkcionalnih pogubnih<br />
posljedica, a ipak je ta bolestnica sve izbljuvala, . bila se osnila do<br />
kostura i odsudjena na sjegurnu blizu smrt bez kirurgične intervencije. Ja<br />
držim, da je čitav probavni trakt od ždriela pa do šupka jedan savezni<br />
sistem mišica i od njih zavisi pravac, kojim se hrana transportira. Kod akvi<br />
riranoga želudca en bissac taj je sustav brazgotinom prekinut, a posljedice<br />
će se naravno pojaviti tim prije i tim jače, čim je uža stenosa. Načini li se<br />
široka komunikacija, kompensirati će se time nefizijologičnost gibanja želudačnih<br />
mišica i rezultat će · biti možda isti. Kad kod prirodjenih želudaca en<br />
bissac nema funkcionalnih tegoba, to tumačim time, jer baš tu nema braz·<br />
gotine posriedi, tu je doduše oblik želudca promienjen, ali sustav mišic11 nije<br />
prekinut Da je ono mehanično tumačenje izpravno, u ležećem položaju te bi<br />
se razlike izjednačile - o tom nije ništa poznato.<br />
Iz tih razloga držao sam najshodnijim načiniti u mojem slačaju gastroanslomosu,<br />
načiniti široku komunikaciju izmedju oba želudca. Uspjeh pokazuje,<br />
da je ova metoda bila na svom mjestu, jer sada nema bljuvanja, nema<br />
podrigavanja, stolica je uredna, nema nikakovih simptoma stagnacije jela u<br />
prvom želudcu. Težina njezinoga se tiela podigla za mjesec dana od 33.5<br />
kg. na 40·5 kg., dakle za 7 kg.<br />
Daljnji tečaj iza prve operacije bio je vrlo poučan. 17 dana iza nje<br />
bili smo prisiljeni načiniti drugu laparotomiju, jer je bolestnica silnimi bo<br />
lovi i bljuvanjem zadnjih dana prije te druge operacije naglo propadala. Kod<br />
svakog uzdaha imala je bolove na stanovitih, fiksnih točkah. I(ako se je<br />
moglo očekivati, našlo se je baš na tih mjPstih adhaesija, koje su spajale<br />
želudac s peritonejem ošita, tako, da je svaka inspiracija trgala i vukla na<br />
tih adhaesijab. Čim su ove riešene, bolestnica odahne i bolovi prestanu.<br />
Ali naravno, preostale su riešenjem tih širokih plosnatih adbaesija velike rane,<br />
koje je bilo nemoguće, barem na· ošitu, pokriti peritonejem. Kako sačuvati<br />
nove adhaesije? Osim toga ima neriešivih širokih adhaesija medju želudcem i<br />
jetrima. - Tako tumačim, da .bolestnicu i sada još tu i tamo bolovi sgrabe,<br />
ali postaju sada sve to rjedji i slabiji.<br />
Napokon moram iztaknuti, da je gastro-anastomosa operacija, zasnovana<br />
od Wolflem i dosele samo jedan put, i lo od njega, izvedena. Wolflet· je<br />
uveo u kirurgiju gastroenterostomiju, njezin se je princip brzo razširio· i na<br />
razne operacije aplicirao. Tako je sliedila jedno za drugim enteroanastomosa,<br />
cholecystenterostomosa itd. · vVolfler je sam od svojega uzajmio, kad je kirurgiju<br />
jošte i za gastroanastomosu obogatio.<br />
Dodatak. Odkada sam bolestnicu predstavio u sboru liečnika; bolovi<br />
su se · opet nešto jače pojavili, i to opet na istih mjestih, kao i prije druge<br />
operacije. Da raztegnem na novo stvorene adhaesije, jer mislim, da moram<br />
ovim pripisati bolove, napuhavao sam systematično želudac bolestnice Frerichsovom<br />
metodom (raztopinom od natrium bicarbonicum i acidum tarta-<br />
Br. 4. Liečntčkl Vleatnik <strong>1896.</strong> 99<br />
' .. -· ---------.. ------- -------·----------<br />
-- --<br />
, __ _<br />
l'icum). Uspjeh je bio eklatantan. Svaki put iza ovakovog napuhavanja, s mjesta<br />
1>U bolovi prestali na 24 sata i više. !):adgod bi se bolovi opet pojavili, uviek<br />
ih ovo napuhavanje sasvim ukida. Opaziv ovu zanimivu činjenicu, služio sam<br />
:-;e tom metodom danomice. i od onda nema bolestnica više nikakovih tegoba.<br />
Oporavila se krasno i odpuštena je 26., liT. sasvim izliečena. Težka je bila<br />
4() kg., ·dakle njezina se težina od 18 , I. pa do 26., III , dakle po prilici za 2<br />
mjeseca, podigla za 12.5 kg. lzkuslvo, da napuhavanje želudca tako povoljno<br />
djeluje na trganje ili razlezanje adhae.:;ija želudačnih, je novo, vanredno za<br />
nimivo. Nije izključeno, da će u povoljnih slučajevih ovaj postupak konkurirati<br />
s krvavim, operativnim rif'šenjern tih adhaesija, s operativnom •gastrolysom•,<br />
hko Hacker ovu operaciju (Wiener klinicsbe Wochenschrift, 1896, br. ll, p.<br />
192) nazivlje. -<br />
Zdravstvena izvješća.<br />
Zemaljsko rodilište u Zagrebu. (Ravnatelj prof. dr. A . . Lobmayer.)<br />
Ostalo je od prošle godine na rodilištu : 16 trudnica, 14 babinjača, 7 mužke i 3<br />
ženske djece.<br />
Primljeno je od I. četvrti <strong>1896.</strong> ukupno 86 trudnica, i to u siečnju 37, veljači 23,<br />
ožujku 26. Iz Hrvatske ih je bilo 56, iz Ugarske 6, 'iz Štajerske 17, iz Kranjske 6, iz Gornje<br />
Austrije l, ukupno 86.<br />
P or o da bijaše u to vrieme 74. Žive mnžke djece p01·odilo se 30, žive ženske djece<br />
34, ukupno 6i; mrtve mužke djece p01·odilo se 8, inrtve ženske djece 2, ukupno 10. Svega<br />
dakle 74.<br />
Od mrtvo porodjene djece bijaše dvoje nedonošćad, a 5 mrtvo nagnjilo (macerirano),<br />
od ovih 5 bijaše 3 nedonoščad (2 matere od ove dj ece imale su Ines, a jedna eclampsiju).<br />
Umrlo je: 9 mnžke dj ece, 2 ženske dj ece, ukupno ll.<br />
Um rl o je od : de bili tas vitae 5 (3 od ove djece bijaše nedonošćad), sclerema neonatOl·nm<br />
oedematosum l, · eclampsia infantum ·a, icterns neonatorum gravis l, catarrhus gastroduodenalis<br />
l.<br />
Od l. siečnja do konca ožujka <strong>1896.</strong> bilo je odpušteno : 84 ženskinja, 18 mužke i 28<br />
ženske dj ece.<br />
·<br />
Kocem L četvrti ostalo je u rodilištu : 25 trudnica; 7 babinjača, 2': mužke i 5 ženske<br />
dj ece.<br />
Obskrbnih dana bijaše 2765.<br />
Primaljskih operacija bilo je: 4 operacije klieštima, 3 okreta iz nutra na noge, l<br />
okret na glavu po Vigantu; 3 extrakcije čeda na zadak, vadjenje ručica i glave, 3 ekspresija<br />
po Kristelleru, 4 put se plod va lupila, 3 put vodenjačni mj ehur prokinuo, 2 put· episiotomia<br />
bilateralis, 2 put episiotomia unilateralis, 5 puta se morala predrta medjica sašiti. '<br />
Kod dj ece : prerezala se prekratka jezična veznica 3 put.<br />
U lj etni primaljski tečaj g. <strong>1896.</strong> primljeno je 25 učenica, i to : 15 o trošku zemlje,<br />
2 dielom o trošku zemlje, 3 o trošku obćina, 5 o vlastitom trošku.<br />
Obća i javna Huttler-Kohlhoffer-Monspergova zakladna bolnica<br />
pod zemaljskom upravom u Osieku. (Ravnatelj i primarni liečnik dr. Vatroslav<br />
Seh warz.)<br />
Za mjesec siečanj <strong>1896.</strong><br />
Preostalo je u liečenju koncem prosinca 1895. 172 bol estnika ; iz nova pri došlo ih je 198 ·<br />
Ukupno bje dakle u mjesecu siečnju liečeno 370 bolestnika, sa brojem obskrbnih dana<br />
5957. - Odpadak iznaša 180, dakle preostaje koncem siečnja 190 bolestnika u bolničkoj<br />
nj ezi.<br />
U polikliničkom ambulatorij u avodskom bilo ih je u ovom mj esecn 61<br />
siromašni i bezumućni bolestnik bezplatno liečen.
'L OO<br />
LtečnlčJd Viestriik l8DO. llr. 4.<br />
.It a č.u n l i e k o v a iznašao je u .. ovom mj egecu 120 for. 32 .nv\!., ili ult dan i glftVil'<br />
ručima,jući 2.01 no.vČića. ·<br />
. . . · ·. . · · ·<br />
. .<br />
. .<br />
Po adležnosti primljeno je u ·liečenje ovaj ri1jeec : Iz Hnatskc i Slnvonlje 112, ii<br />
Ugm•ske 65, iz Ćeske l, iz Moravske 2, iz Kmnjske 7, iz Štajerske l, iz Kornške l, iz<br />
Dalmacije 2, iz Galicije l, iz Tirola l, iz Bosne· l i · jz Italij e 4.<br />
. o d i e l (za lln . ntarnje . bolesti). Preostalo .u ·liečenjn koncem prosinca 18U5. 62<br />
bolestnika ; pri došlo' ih je iznovice 100. Ukupno bje dakle: ličeno i62 .bolestnika.<br />
·<br />
Od ovih je iiliečimo 57, poboljša·no 19, neizlieČetio 1, a n!)lrlo lf>.<br />
Preostalo je ll liečenju ko.riceui siečrijit 70 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu :. upala pluća 4; griešk na srdcu l, novotvorina n moždjtnih ·1,<br />
krvotok ll mo.žcljane l, uzdruianje m;·)zga l, ·sušica 4 i. t>stm)elpst 3.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolovahu· od bolesti : ko.]otečriog sustava G, dihala Gl:l, pro<br />
bavila 24; . močila i _ sp,olovila 3, živčevlja 10, krvi i pretvoi·a 26, kužnng značaj a 16, inib 3.<br />
- U m o b o l n i h bilo je 6. ·<br />
IL o d i e l (za kirurž . ke bolesti). Pr.eostalo je u liei:enju koncem prosinca ·1895. 110<br />
bolestnika ; pi'idošlo ih je iz nova ll8. Ukupno bje dakle liečeno 208 bolestnika.<br />
Od ovih je od pušteno : izliečeno 64, pouoljšano 17, neizliečeno 4, a umrlo 3.<br />
Preostalo je u liečenjn. koncem siečnja 120 bOlestnilm.<br />
Uzroci simti bijahu : rak 1naterice l, tmhlež usljed :r.amr;erJog kstoloma l i opac<br />
lin11, l.<br />
Bolestnki toga mj eseca bolov.abtt od : novotvorimi 10,· patvoriua. l, · ozleda· kože .i<br />
mišičja . 17, ozleda kostiju j. sglobova D; bolesti · kiJlotečuog sustava :3, očijl:\ .21; ušiju 2,<br />
spolovila i močila 5, kože (izu:r.am bolesti sifilitičicog značaja) i po(ikožnog . veziva 35, probavila<br />
4, blulobolje 80, gibala 17. -· Tr u d i e a bilo je 4, od kojih po1:od(la ·nije nijedna.<br />
·<br />
Operacija izvedeno. bje u mj esecu siečoj u siiedeeih . : ·<br />
O p er a t i o r a d i e :i l i s h er n i a e iuguinalis<br />
libenie secuncl. Bassioi. D. S., 54<br />
god. star, imn 9 <strong>godina</strong> skrotalnu pomičmr kilu na desnoj strani, u veličini dječje glave,<br />
koja mu pri poslu i hodanju. dos11-djnje, odluči se zato oa operaciju. .<br />
Razrez kože 2 prsta iz11ad i paralelno sa lig. Poupartii. Pošto se je a·ponetrosis .iH.<br />
obliqu. ext. izpreparirala, ra:r.rezala se je od anu!usa ingnin. ext. · do int., na što su se<br />
obach·ie krpe aponeurose od· podloge odlu pile . . Zatim se je velika predorna kesa sa "ftt<br />
niculus spermaticus" od okoline . tn po od! upila) fun ic, s perm. od predorne . kese . edvojio.<br />
Pošto se je predom:i kesa otvorila, reponirala se je sadriin natrag u utrobu,. a kesa:<br />
u niveau-u Annulus ingu. iot. podvezala i odrezala. - Funiculus sperinat. držao se je<br />
tupom kukom napram nut. i gornjoj strani ; pa se je šilo.<br />
.<br />
Sa jakom svilom se je trqstl•\tki sloj M. ob!iqu. iut., lVI. tb1USV. i Fasc. Cooperi sa<br />
.<br />
. . . . . .<br />
stražnjim izoliranim rubom. Lig. Poupartii · sa 7 Šavova spojilo, pri i:eni ·je prvi šav :111.<br />
rect. abdom. shvatio i Lig. r>oupartii kod insercij e:. na stidnu kost (os. pubis) proba. · ·<br />
· Sa tim !ivom stvorila se je stražnja stiena Camil. ingQin: :...:. .. Na tu se je'_Funic.<br />
sperm. položio,. a zatim aponeurosis obliq. ext. spojil .. Šav kože·. Doljnj( k1'aj razreza je<br />
sa jodoformgaze-om clrainira. Tečaj afebrilan. Osmi dm1 posije opei·acije izvadili su ·se<br />
.<br />
-šavovi iz pei: primam zacieljerie mne, a pri kraju 3 . nedjelje nstao -je bolestnik iz kreveta.<br />
Pri kašljanj u nUe se nikakay potres (Anprall) osjetiti mogao.<br />
. Amputatio femoris ppt. fractur. cp!. ; Sutura tendinurn post. V !J ln. sciss. ; Operi1tio<br />
trichiasis .sec. P anas (2) : Transplaritatio cntis ju.xta T)liersch {2) ; Extractio foetus per<br />
· forceps ; E. pln.centae p: p. ppt. haeniorrhagiam ; .E. foetus ppt. partmn clunibus praeviis ;<br />
Punctio corneae ·p pt. catamct. trauma tic. ; P. abdoininis p pt. peritonitid. tbc. ; Repositio<br />
lu.xation. h'umeri. · · . .<br />
Manjih· operacija obavljeno· bje još :;o · na b1·oj u, kojim su .<br />
.<br />
pribrojerw· takodjer· i<br />
·<br />
jedan sadren povoj radi kostolomi' .gnjati i jedne sach·eu gaće rad upale klube.<br />
Javna obća gradska bolniqa u Karlqvu (primarni 1ičnik dr. Lj udevit<br />
Švr l j uga). .<br />
Za . mjesec siečanj 1896;<br />
Konce .prosinca 'prošle·. god · . preostala su u liečeju.152 bole$t:U.ika ; tečajem. :;icčnja<br />
t. g. nadošlo je iz nova 229 bolestnika , dakle je ukupno liečell ?8l; bol!Jsrli]: Od. oy:ih j<br />
·<br />
.<br />
_ .<br />
..<br />
Lie&i1tćk Viestr:rik' 1896:·<br />
Hlfi o:r.drnvllo, 13.bilo ih je pohoij!'iano odptiiiteoo; i: neizliečerr, · 14 'ili je timrio, teje koncem<br />
·<br />
siečnja .preostalo ti lieč'enj u 181:1 bolestnika, .<br />
. ' . · · · · . · ·<br />
.<br />
· ·<br />
.<br />
. Uzroci smrti ·bijhtr; rak-rana materiCe l, kron. ur.dnšnični zažeg· l, upala pltića 3,<br />
grie:šk11 srdca 1; noma.l, ·zrnatost jetat'a 2; Brightova bolest l, vrbanac l, ostarjelost l; zastarjele<br />
gnojnice 2.. .<br />
.<br />
Operacije u tom nijesccu izvedene su slitideće : ·S'equestrotomia ·ćos . t; VI.·. d. l, ·Ex- ·<br />
truct:o corporum H!ienor. e capit. (7 pušćanih zrna) 1,. Exstirpatio ·gangliou; i;- ·Exstirpn.t.<br />
neuomat.:. ne1:v; peron . . l, Operatio phimosis l; Resectio intestini· prolap&. ·post' l,lern. ing.<br />
dext. incarc. et operatio anf praeternatur. 1. ·<br />
· .:M!Injih operacija bilo je 35 qbavljeno i 3 sadrena povoja načinjena .<br />
. Za· mjel\ec veljaču 18S6. . . . . . . .<br />
Koncem, siečnja :Prostalqje .u .liečenju 1$8 bolestuika ; te.čaj e:rrt veljače nadošlo je iz<br />
nova 213 bolestnika, dakle je ukupno liečen 401 bolestnik: Od ovih je 170 ozdravilo, 15<br />
bilo ih je poboljšano odpušteuo; 3 nei7-liečena, 10 ih je itmrlo, .a :2 bila su .premještenit u<br />
kr. zemaljski zavorl za umobolne u Stenjevac, te je koncem veljače preostao u. liečenju<br />
201. bole&tnik.<br />
'{lzrDci smrti bjjahu : kroo. u pal sglobova l, .krvni .·izljev u ·mozag 1; .li pala pluća 2,<br />
p lučna nabuhli na 2, grieška srdca l, Brigbtova bolest 2, pr-ištinuta kila (umiruća doveže11a) 1 ..<br />
Operacije u to mjesecu izvedene s.u sliedee : · Extractio corporum alienor . . e stern o<br />
(d va kon;tda kud elje ; nnstt·ielj en iz pištolje) l, Tonsillotcimia l; Sequesti·otomia pl:ial. III.<br />
dig. med. J, Operati o . phimosis congenh. l, . Exarticulatio p bal. II. et III. dig. med. l,<br />
Puncpo abdomin. ·1, Exstirpntio epitheliom. recidiv. ea.nth. int. ··oc.' ['lin. 1, Epicystotomia l,<br />
Osteotomi sec Macewn l, Operatio ranulae l, Sutura n.ai et· lab. lepor. artefact p. vuln.<br />
.seccat. l.<br />
iVIanjil1 . operaija bilo je 31 obav\jeno . i · ti:i sadrena po voja · načinjena.<br />
Obća javna župcinijska bolnica. u Novoj Gradiški. (Primarpi · liečnik<br />
dr. Mlade.nović.)<br />
· Od konca HI. t'etvrti H:m5. p.reosta:lo je u bolniCi svega 39 bolestnika. ·Tečajem IV ..<br />
četvrti primljeno je 126, ukupno je liečei10 1155 ·bolestnika. Odpuiteno je izliečenih 77, po<br />
. boljšauih 24, neizliečenih 5, umrlo je 14. Koncem IV. četvrti ·preostalo je· u bolnici 45<br />
h(Jlef!tnika.<br />
.Uzt;oci smrti bijahu : Dysenterial, Pnemn
102 L!Mnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 4.<br />
Operacije izvedene su sliedeće:· .Amputatio antibrachii sin., Punctio abdominis 2,<br />
Enucleatio digiti medii, Ineisio et drainage velikih phlegmona 2, Excochleatio_ ulcer. lueticor.<br />
2, Excochleatio et cauterisatio ulcer. tuberculos. Herniotomia, herniae incarc. inguinal.,<br />
Discissio et excochleat. fistular. tuberculos. fem01·is, Extractio c01·poris alieni manus s.,<br />
Ex.tractio cataractae traumaticae luxat., Extractio cataractae s. Stellwag, Exstirpatio epitheliomatis<br />
nasi, Exstirpatio papillomatis labii inf.<br />
Manjih operacija obavljeno je 40.<br />
Okružho-ob6. javna bolnica u Mitrovici (primarni liečnik dr. N i k o l a<br />
Vuj ić).<br />
·<br />
Koncem godine 1895. preostalo je u liečenju 52 bolestnika. Tečajem I. četvrti <strong>1896.</strong><br />
pri došlo je 200. · Svega dakle je liečeno 252, od ovih je izliečeno 173, poboljšano 12, neizliečeno<br />
odpušteno · 9, umrlo 9. Cielokupni broj odpada iznosi 203. Preostaje koncem I.<br />
četvrti <strong>1896.</strong> u liečenju 49 bolestnika. ·<br />
Bolestnici, liečeni" ove. Četvrti, bolovahu : .od obćenite bolesti 31, od skrofuloze i tuberkuJoze<br />
13, od patvorina 3, od bolesti živčevlja 8, od bolesti očiju 41, od bolesti uha<br />
l, od bolesti dihala 38, od bolesti kolotecila 3, od bolesti probavila 14, od bolesti močila<br />
6, od bolesti spolovila izuzev sifilis 14, od bolesti bludnih 37, od bolesti kože 15, od bolesti<br />
·kostiju i sglobova 8, ozleda bilo je svega 20, od važnih slučajeva valja sliedeće iztaknuti.<br />
S. D., 21. · godinu star, ratar iz Erde vika, pucao je o Božiću iz pištolja, kapsla je<br />
eksplodirala i jedan dio mu· .ušao u oko i prouzrokovao cataracta traumatica sa vrlo jakim<br />
iridocyclitis-om. Tek 9smi dan posije ozlede došao u bolnicu. Pokušaj, da se strano tielo<br />
izvadi iz oka, 'nepodje za rukom. Enucleaciju radi bojazni simpatične oftalmije nedozvoljava<br />
bolestnik, i odpušten je neizlečen.<br />
N. R., 13 <strong>godina</strong> star, trgovački naučnik iz Dobrinaca, pucao je o Božiću iz revolvera<br />
i ozledio je lievu ruku · tako, da mu se u bolnici morade oduzeti palac i kažiprst<br />
Iieve ruke. Izliečen poslie 33 dana.<br />
L. 6., 28 <strong>godina</strong> stara, mtarka . iz Laćarka, izgorjela je u epileptičnom napadaju<br />
svu desnu stranu lica, tj eme i desnu podlakticu. Došla je već sa brazgotinami i granuliraj_ućimi<br />
ranami, a na desnom oku obrazovao se ektropium na oba očna kapka, i to u najvećem<br />
stupnju. Rane "su shodnim načinom liečene, a ektropium smo pokušali operativno<br />
popraviti. Pošto je sva okolica oka pretvorena u same nepravilne brazgotine, nije bilo<br />
normalne kože ,za blefaroplastiku, no uradjeno je ovako: na margo supraorbitalis usjekli<br />
smo do pokost.nice u lukastoj liniji, i gornji kapak svilom prema dole učvrstili. Na taj<br />
način je za nekoliko dana ektropiuma nestalo, a gornji defekt, od prilike 5::J cm. velik,<br />
počeo već granulirati ; za vrieme prvih dana smo već . opažali, da bolestnica svake noći<br />
skida zavoj, iz muna nepoznatog razloga. Zatim je na defektu obavljeno presadjivanje<br />
kože ' po Thiersch-u, a u namjeri smo imali posije zacieljenja Kuhntovu operaciju izvesti.<br />
Posije transplantacije namjestili smo čvrst zavoj (blaue Binden), no na ž_alost je i taj zavoj<br />
iduće noći zdemla, te sve što je ttčinjeno, osujetila. Rana je zacielila per granulationem<br />
i sav trud je ostao uzaludan.<br />
S. K., 38 <strong>godina</strong> . star, .iz Marti naca, ozliedjen je u krčmi nožem po desnom ramenu.<br />
Rana prodire u sglob, koji se razgnojio. Morala se drenirati. Težka ozleda. · Izliečen bez<br />
štetnih posljedica.<br />
Od o p er a e i j a: izved_ene su sliedeće. Operatio pbimosis sec. Roser. 4 puta . .Amputatio<br />
et exarticulatio digitorum (vuln. sclopetarium) Amputatio femoris ppt: carie!I\ tbc.<br />
tibiae. Amputatio ·cruris ppt. gangraenam. Exstirpati epitheliomatis labii inf. Excisio epitheliomatis<br />
manus. Operatio fistulae recti.<br />
Javna okružno-obćinska bolnica u Vinkovcih (primarni liečnik dr.<br />
T o ris er).<br />
Koncem IV. četvrta 1895. ostalo je 74 bolestnika. Tečajem I. četvrta <strong>1896.</strong> pddošao<br />
je 351 bolestnik. Liečeno je dakle tečajem I. četvrta 425 bolestnika. Od ovih je ozdravilo<br />
221 bolestnik. Poboljšano odpušteno 90 bolestnika. Nezdravo odpušteno 35 lJOlestnika.<br />
Pomrlo 8 bolestnika.<br />
Važnije operacije bile su sliedeće: Operatio Entropii palpebrae sup. 6; Exstii·patio<br />
menigocoele nasal. 3; Exstirpatio lymphomatis co lli 8; Errqcleatio phalangis prim. pol!ic.<br />
Br. 4. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> '103<br />
propter osteomyelitid. ; Opratio phimosis; Operatio radic. herniae inguin. lib. juxta Basini<br />
5; Puuctio hydrocoele 2; Operatio fungi genu sinistr. ; A blatio noduli haemorrhoid. 2;<br />
Operatio genu valgum (Mac Ewen) 2; Fxstirpatio tumoris fibr. traumat. supra ossis pub. ;<br />
Exstirpatio cyst. dermoid. pal p. inf. 3; Ex!'ltirpatio ulci rodeut. ad nasi m; .A blatio balu cis<br />
utri usque propter cariem ; Operatio staphylomat. aut. 3; Extractio cataractae sen. 5;<br />
Extractio cataractae traumat. 2; Exstirpaiio epitheliomat. infrapalpebr. inf. ; Exstirpatio<br />
lypomatis dorsi 2; Epicystotomia propter calculos 2; Operatio fist. ana!. 4; Castratio test-is<br />
sinistr. propter gaugraenam ; Amputatio femoris ; Exstirpatio melanosarcomatis dorsi 2.;<br />
Extractio fi bromat palmae manu ; A blatio granulomatis maxillae sup. ; Exstirpatio carcinomat.<br />
cervicis ; Exstirpatio carcinomatis vulvae.<br />
Osim navedenih, bilo je još oko 20 manjih operacija.<br />
Obća javna zem. bolnica u Pakracu (prim. liečnik dr. Gregorić). Koncem<br />
siečnja <strong>1896.</strong> preostalo je u bolničkoj nj egi 139 bolestnika, tečajem veljll.če došlo je u bolnicu<br />
59 bolestnika, svega je dakle liečeuo 198 bo)P.stnika, koji su obskrbljeni oili kroz<br />
3392 dana.<br />
Odpušteno je iz bolnice : izlieeenih 70, neizliečenih 2, umrlo. 10. U bolnici ostaje .<br />
daklem koncem veljače 116 bolestnika.<br />
Pogledom na bolesti bilo je liečeno, i to : od bolesti centralnog: i periferičnog živčevlja<br />
5, od kolanja krvi l, od bolesti dihala 41, od bolesti probavila 12, od bolesti mo<br />
_čila B, od bolesti očiju G, od bolesti kože 14, od priljepčive bolesti kože l, od khuržkih<br />
bole.sti 18, od obćih bolesti 56, od bludobolje 41. Ukupno 198. .<br />
Operacija obavljeno je lG, medju timi : l put Operati o carcinoma:tis labii iuferioris,<br />
1 put Operatio 4 dnctnum fistulosorum in reg. patellari sinistra, .l ·put Operatio abscessus<br />
gangraenosi podis sinistri, 1 put Operatio pananitii digiti indicis sinistri, l put Operatio 6<br />
duetu um · fistulosorum pedis sini stri. _<br />
Koncem veljače <strong>1896.</strong> preostalo je u bolničkoj njegi 116 bolestnika, tečajem ožujka<br />
došlo je u bolnicu 44 bolestnika, svega je dakle liečeno 160 bolestnika, koji su obskrbljeni<br />
bili kroz 2999 dana.<br />
Odpušteno je iz bolnice: neizliečenih 5, izliečenih 66, umrlo je 6, u bolnici ostaje<br />
daklem koncem ožujka <strong>1896.</strong> 83 bolestnika.<br />
Pogledom na bolesti bilo je liečeno, i to : od bolesti centralnog i periferičnog živčevlja<br />
7, od bolesti sustava kolanja krvi l, od bolesti dihala 33, od bolesti probavila 10,<br />
od bolesti močila l, od bolesti očiju 5, od bolesti kože 12, od kiruržkih bolesti 17, od<br />
obćih bolesti 38, od bludobolje 36. Ukupno 160.<br />
Operacija obavljeno je 12, medju timi : l put Oncotomia et excochleatio abscessus<br />
profuridi antibrachii dextri tuberculosi.<br />
·<br />
Obća javna bolnica milosrdnih sestara 1:.1 Zemunu. (Primarni liečnik<br />
dr. Franjo Č a p k a.) G o d i š n j e i z v j e š ć e za g. 1895.<br />
Koncem godine 1894. preostalo je u bolničkoj nj ezi 189 bolestnika. Tečajem godine<br />
1S95. došlo je u bolnicu 1890 bolestnika. Ukupni je broj liečenih godine 1895. 2079. Od<br />
ovih odpuštno je: izliečeno 1492, poboljšano i neizliečeno 245, umrlo je 108, dl'ugom<br />
1..a.vodu predan je l, preostalo je dakle koncem g. 1895. 233 bolestnika u bolničkoj nj ezi. U<br />
postotcih izraženo izliečeno ih je 71·3"fo, neizliečeno i poboljšano 11·9°/0, umrlo 5·4"fo, pe-<br />
. ostalo u liečenju 11·4"/0, ukupno 100•9"fo: . Godine 1894. bilo je svega 1581 bolestnik, pridošlo<br />
je 1390, a odpušteno je 1392. Ovi brojevi niži su od onih godine 1895. kako sliedeća<br />
skrižaljka pokazuje:<br />
Stanje<br />
o<br />
.cl<br />
1'1<br />
:bl "' P<<br />
*" Godina "' ::><br />
::> 1'1 "' <br />
Q)<br />
'"' ;oo p<br />
<br />
1894. 1305 266 lO 1581<br />
1895. 1717 346 16 2079<br />
razlika 412 80 6 498<br />
Pridošlo je<br />
o<br />
,. 1'1 "' ..!>;<br />
Q)<br />
'"' ;oo p<br />
<br />
1115 230 9 1390<br />
1570 306 14 1890<br />
455 ' 76 5 500<br />
Odpušteno je<br />
ili umrlo<br />
<br />
o<br />
.cl<br />
1'1<br />
:bl "' P<<br />
'"' m ::><br />
::> 1'1 Q) <br />
"'<br />
'"' ;oo p<br />
<br />
1158 226 8 1392<br />
1530 . 302 .14 1846<br />
372 76 6 454
Liećnički Viestnik <strong>1896.</strong> 'Br. i!.<br />
.Mi vidimo dakle, ela je u ovu bolnicu god. 18!!5. mnogo više došlo, neg·o god; 1894.<br />
Stanje (svota sveukupno liel:euih) povjsilo se je naime za 498, rnzmjerno sa .prirastom,<br />
koji se povisio za 500.<br />
Smrtna postotnica bila je godine 1894. 5·3 '/0, a godine 18!)5. 5·4"/0, dakle skoro ista.<br />
p o m or* u pojedinih mjesecih vidljiv je iz sliedećega broja umrlih : u siečnju umrlo<br />
.<br />
ih je 9, u ve)jači ll, 11 ožujku 8', u travnju 9, n svibnj u 16, u lipnju 5, u srpuju 9, u<br />
·kolovozu 10, u rujnu 7, u listopadu 10, u studenom 4, u prosincu 10. Ukup.no 108.<br />
Najveći pomor bio je n mjesecu svibnju (16), najniži u studenom (4). Popriečno<br />
·dolazi na jedan mjesec 9 slučajeva smrti. Po bolesti je bilo 47 slučajeva smrlnih od sušice,<br />
dakle od svih umrlih bilo je 43·5 postotaka od sušice.<br />
Obzirom na p o j a v lj·e n e b o l.e s t i opaža va se liecleće : Bilo je bolesti obćenitih,<br />
višemjestuih i krvnih 379, izmedju ovih 159 popustnih groznica, 4 trbušue pošaline (l više),<br />
3 grlovice i t. d. ; sušice 84 . slučaja, od tih umrlo je 47, a ostali poboljšan} i neizliečeni<br />
odpušteni ; životinjskih nametnika l slučaj ; .novotvorina beuiguih 5, malignih 15, neizvjestan<br />
l; ozleda, izuzev pokušaje samoubojstva, 153 slučaja; pokušaja samoubojstva 4 slučaja;<br />
bolesti živčevlja uključivo umobolestnih 67 slučajeva ; bolesti očiju 123 slučaja; bolesti<br />
disala osim sušice (tuberkuloze pluća) 282 slučaja, medju njimi 20 upala pluća (od kojih<br />
je jedan umro), ostali ozdravili; bolesti organa za kolanje krvi 20 slučajeva ; holestih veneričih<br />
i sifilitiČkih 292 slučaja i t. d.<br />
št.o se tiče nal:na liečenja, to se ove godine očni )lr (tJ·achom) liečio mehaničkoterapeutičkim<br />
načinom po metodi zagrebačkog okuliste dra. Lušića-Matković!t, koji je još<br />
u -.jesen 1894. kano izaslanik kr. zero. vlade ovu bolnicu posjetio i. svoj način liečenja<br />
pokazao.<br />
. Uspjeh se pokazao pri ovom 'liečenju veoma u·ep, a liečeuje ide mnogo brže nego<br />
dosadanjim touchiranjem. Kod· nekoliko bolestuika, gdje je bolest na · oba oka u istom<br />
stadiju bila, kad su u bolnicu došli, pokušalo se jedno oko liečiti touchiranjem, a jedno<br />
mehanil:ko-terapeutičkim načinom. Pa se vidi jasan rezultat, tako, da se onda i n liečenjn<br />
·<br />
·<br />
zaostalo prvo oko 'takodjer novim načinom liečilo.<br />
·<br />
Kod ovoga llečenja opazilo se i to, da akoprem bolestnikom čini časovite boli n. p.<br />
pri expresiji, krvavoj masaži, redressement forc;:e tarsusa i t. cl., to su oni ipak tom metodom,<br />
zadovoljniji, jer im je poslie mnogo lakše,· pa imaju i više povjerenja u to liečenje,<br />
jer vide, da Je raznoliko i da se pri raznih vrstih očnoga žara i razno lieči, kano i to, što<br />
se liečenje kod· jednoga 'te ·istog .bolestnika mierija. Bili su izgubili (osobito seljaci) svako<br />
povjerenje u liečenje i izlječivost trachoma pri šablonskom touchirauju sa cnprum si.tlfur.<br />
Nadalje je ovdje primietiti, da se od 15 trachomaša, koji su iz bolnice pobjegli,<br />
ma da su kotaru prijavljeni, nijedan povratio nije.<br />
Bilo je svega 107 . trahomaša, izliečeni su 51, neizlieeeni, neizljel:ivi i pobjegli 5G,<br />
medju ovimi je njih 23 početkom lipnja neizliečeno odpušteno po kr. kotar. liečniku nakon<br />
5...:.7 dnevnog liečenja. Liečenje je on .u to vrieme obavljao.<br />
O z l e d a, koje vjlžnijih, koje sudbenih slučajeva imamo ove : Vulnus punctutn tboracis<br />
sin. Sudb. slučaj, lahka tjelesna ozleda. - Vuln:. contusa capitis. Sudb. sluč., lahka<br />
tjeL ozleda. - Vuln .. sclopetarium antiorach. si u. D. B., sluga 25 g. star, iz Karlovca. Došao<br />
je p osli e ·nedjelj e dana sa phlegmonom ruke, pod- i nadlaktice u bolnicu. J edan je pucao na<br />
.nj ega. Sudb. šluč. težka tjel. ozleda. PJamill1acje bio operativnim putem otvoren, nu projektil<br />
tek nakon njekoga vremena pri irrigaciji rane drainiraue izpao. - Vulnus sclopetarium<br />
faciei et capitis. N. S., čoban iz l\iagjarske, 45 g. star, oženjen, u samoubojstvenoj namjeri<br />
puknuo si pušku pod dolnju vilicu, probio dno usta, jezik i nebo ustiju, razplinuo nos i<br />
okolišne šupljine i sam mozak ozledio. · Umro je treći dab. - Frnctura ela vic. sinistrae.<br />
N. F., fii\anc. stražar;. udaren toljago in po· drugom financu. Sudbeni . slučaj, težka tJ elesna<br />
ozleda. - Vulnus punctum thorac. sin. L .iVI 1. poljodjelac, uboden po R. M. Sudbeni<br />
slučaj, Lahka tj elesna ozleda. - Vulnus punctum thoracis. St. D., sluga, uboden od jed-<br />
* Osim toga umrlo je jedno diete 2 sat:t poslie poroda, nu nevodi se bu davca U: Bežaniji. Sudbeni slučaj. Lahka tjelesna ozleda. - Vulnus punctum<br />
thoracis. T. U., ratar iz Progara. Ubo ga L. R. Sudbeni slučaj. Težka tj elesna ozleda. -<br />
Vuhms sclopeta.riuiii abdominis. M. M., ratar iz· Surčina, ranjen po M. B .. puškom u trbuh<br />
povrh . spoja kostl-stidnica. Projektil kod desnog glutaeusa izašao. (Riedak slučaj t. zv.<br />
,,Contourschuss"·a sa ,zašiljenim projektilom.) ·Podpuno ozdravio. Sudbeni slučaj. Težka<br />
tjelesna ozleda. - Vulnera contusa et Conttisiones. N, K., izlupan u birtiji od S . .A. Sudbeni<br />
slučaj. Lahka tjelesna ozleda.- - Fractura costae VII . . sin. Bijen od redara. Sudbeni<br />
slučaj. Težka tjelesna ozleda. - Contusio et vulnera contus. tib. sin. I. M., nadničar,<br />
izlupao ga Gj. N .. ciglar u Golubincih. Sudbeni slučaj. Lahka tj elesna ozleda . ...:. .. . Vulnus<br />
contus. capit. M. š., pekarski pomoćnik. u dario ga St. s. .u s.určinu. Sudbeni siučaj.<br />
Lahka tJelesna ozleda .. - Vulnus .punctum a pisce. Ribaru probola riba čestito ruku. -<br />
Contlisiones. Commotio cerebri. St. v.; iz Obreža. Tukao ju Pr. v. Sudbeni Slučaj. Težka<br />
tj !llesJ]a ozleda. . ·<br />
Inače bilo još mnog.o manjih i svojom .krivnjom nastalih ozleda.<br />
. O p e r a e i J e. Osim mnogo manjih operacija, kano su tura, ligatura, otvaranja gnojnicl).<br />
i bubona, extrakcija zubi itd, izvedene su još ·sliedeće operacije, koje su navedene<br />
redom, kako su .i učinjene zajedno sa naznakom uspjeha. - Exstirpatio cystidis in mus<br />
.culo pectoral. U Chloroformnarkozi izvadjena čvrsta cysta napunjena viscidnom prozirnom<br />
tekućinom u veličini kokošja jajeta i sličnog oblika .. Ista novotvorina smetala je bolestniku<br />
i imao neprestano žigajuće boli u lievoj ruci. Nakon operacije prestae bolovi i operirani<br />
zdrav odpušten. - Exstirpatio ather ? mat. faciei sin. sa cocainom. Zdrav odpušte!'i. - Exstirpatio<br />
sarcomatis: et exenteratlo orbitae sin. U Chlotoformnarkozi. Zdrav odpušten. -<br />
Enucleatio digit. med. dextr. (Cari es et necrosis). U Chloroformnarkozi. Zdrav od pušten. -<br />
Enucleatio di git. quarti dextri (Cari es) u Chloroformnarkozi . .Zdrav odpušten. - Exstirpatio<br />
epitheliomatis Ial;Jji inferior. U ChloroformnarkozL Zdrav odpušten. - .Amputatio antibrachii<br />
siH. (Caries .et necrosis lUan. sin.) · U Chloroformnarkozi. Zdrav od pušten. - Ex<br />
.stirpati.o fi broma tis molusci crur: sin . . Sa. cocainom. Zdrav od pušten. - Exstirpatio, excochleatio<br />
et cauterisatio neoplasm. portion . . vagi n. u teri. U Chloroformnarkozi bi iz substan<br />
. cije rodnice izvadjena novotvor:ina jako vascularizirana i krvareća. Zdrava od puštena. -<br />
Repos'itio intestinorum, suturae abdominis. (Vulnus scissum abdominis, Prolapsus ventricnli<br />
et intestinorum. Tentamen suicidii). U Chloroformnarkozi. Zdrav odpušten. O tom slučaju<br />
bilo je već napried govora .kod ozleda. · -- Operatio unguis incarnati secund. :Albert. Na<br />
obje noge u Chloroformnarkozi. Zdrav odpušten . • :_ Incisiones cutaneae. (Phlegmone manus<br />
et antibrachii · sin.) Plamenac je bio jako velik. Bez narkoze. Ozdravila . .._, Iridectomia oculi<br />
sinistii. Uslied Ophthalmo-?Ienorrhoea acuta obih očiju propala mu je prozirnost roženice<br />
·na oba oka do. jednog diela u dolnjein vanjskom kvadrantu desnoga .oka, · gdje je opera<br />
cija izvedena. Sa cocainom. Uspjeh polučen. Aniputatio humeri sinistri. (Vulnus conqua·ssatum<br />
et Iacer . o-contusurn. aritibrachii sin ist ) Strojna ozleda. Kod istoga Rep osi tio genu<br />
1uxati,;' Luxatio · genu sini s. U. Chloroformuarkozi. Zdrav odpušten. '-- Amputatio femoris<br />
dextri. (Sarcoma genu dext.) ·D ChlorOformnarkozi. Zdrav odpušten . . - .Amputatio cruris<br />
dextri. Fract1,1ra com·plica,ta enu. destr. · kod 60 god. ·starog čovjeka, koji je sa kola pao.
too Liečnićki Vlestnik <strong>1896.</strong> . Br. 4.<br />
U Chloroformnarkozi. -Zdra\' odpušten. Amputatio . humeri sinistr. (Vulnus conquassat.<br />
· et lacero-contus. :mtibrachii sin. Strojna ozledn.J U Chloroformnarkozi. Zdrav odpušten.<br />
- Herniotomia. (Hernia incarcerata). U Chloroformnarkozi, . . nu uslied već nastupivšeg<br />
zažega potrbušoice umro. - Puoctio abdominis: (Ascites.) Izvadjeno ll litara. - Extractio<br />
· ·cataractae sec. Graefe. Cataracta senilis. Cocain. Uspjeh dobar. - Extract:io cataract.ae se·c.<br />
Graefe. Cataracta senilis dextr. Cocain. Uspjeh dobar. - Pnnctio abdominis. Ascifus <br />
· cirrbosi bepatis, izva dj eno 10 litara. - Opera tio Trichiasis sec. Flarer . . U Cbloroformnarkozi.<br />
Uspjeh dobar . ..:.. Amputatio antibrachii dextri. (Vulnus sclopetarium man; et<br />
antibr. dextri. .U Slankamenu našao šrapne-1, koji mn je u ruci puknuo i grozrio ga ozliedio.)<br />
1Jmro je od trismns et tetanus. - Exarticulatio tarsi secundum Chopart (Cnrjes et necrosis<br />
ttiberculosa). U Chlorofnrmnarkozi. Ozdravila. - Operatio Tricbiasis secundum Flarer u<br />
ll slučajeva na oba oka sa cocainom. Uspjeh polt1čen. To je bilo kod bolest.Iiika od očnoga<br />
žara. na prisilno _liečenje u bolnicu predatih. - Canthoplastica. (Blepharopbimosis d.) ·<br />
Iridectomia. {Prolapsus. · h·id. traum.) Sa cocainom. Ozdravio. - Hernia inguinal, incarcer.<br />
Taxis. Exstirpa?o sarcomatis et exenteratio orbitae sin. U chl.oroformnarkozi. Ozdrvio.<br />
- A blatio nodor. haeinorrboidal. et cauterisatio cum Paquelin: · Cocain. Ozdravila. -<br />
Operatio Trichiasis ·oculi sin. Sa cocainom. Amputatio labii pudeodi maj. sin. (Elephantiasis).<br />
Sa cocainom. Ozdravila. - Exstirpatio epitbeliomatis faciei et cauterisa,tio cum<br />
Paqttelin. U. Chloroformnarkozi. Ozdravio. Exarticulatio tarsi sin. sec. Cbopart. (CarieiJ ·et<br />
·necrosis tuberculosa.) U Chloroformoarkozi. Nalazi se još u liečenju. - Decapitatio foetus<br />
(Situs transversns obsoletus. - Strukovuo-kiruržkih povoja bilo je: 4 čvrsta sad1·ena po<br />
·· voja radi kostoloma običnog, l čvrsti sndreni .povoj sa prozorom kod komplicir;:nog kostoloma.<br />
Kako yidimo, izvedeno je ove godine 47, a sa povoji 52 veće operacije, i to 50 sa<br />
uspjehom, jedan je umro od tetanus sa ozliede, a drngi herniotomirani na jur nastupivšem<br />
zažegu potrbi1šnice.<br />
L i e č n i č k o o s o b lj e. Liečničku službu obavljaše od 1. siečnja do l. listopada<br />
1895 . . dr. Franjo Čapka, upravljajući liečoik. Prvim listopadom · bude dr. Frnj o Čapka<br />
. imenovan definitivnim primarnim liečoikom zavoda, a za bolničkog· lieČnika imenovan je<br />
dr. Izidor Weiss, praktični liečnik u Zemunu.<br />
· Nj egu i dvorbu bolestnika obavljaju sestre milosrdnice reda. sv. Vicenta ocl Paule<br />
(Hrvatske provincije).<br />
·<br />
· Broj sestara je 19, neuračnnav nadstojnicn zavoda s·r. Stanislavu Raspor. Osim toga<br />
je l svjetski bolničar i dvie bolniČarke.<br />
L i e k o v i i p ;J v o j il a: Liekove je početkom godine jošte davao lj ekarnik Fra jo<br />
pl. Benko uz 35% popusta. Nakon toga bude ustrojena bolnička ljekarna, nu ta -bude .po<br />
velemožnom g. zeii:J. vrhovnom liečniku zabranjena. te.' se od početka listopada liekovi opet ·<br />
nose iz ljekarne i to izmjenice, sada od lj ekarnika Dragu.tina Trešćika, koji "takodjer daje<br />
liekove sa 35"/0 popusta. Liekovi su bili do sad uviek izvrstne kakvoće, a ekspediCiji · istih<br />
nikakvoga prigovora neima.<br />
Povojila su se naručivala od velike bečke tvrdke Kabnemann & Krause, te su nviek<br />
·<br />
bila izvrstne kakvoće.<br />
J e l o i p i l o je više puta po zavodskom liečniku pregledano i dobro pro!J.adjeno.<br />
Dami 25. i 26. rujna 1895. bude bolnica po velemožnom gospodinu kr: zemalj. v.r·<br />
bovnom liečniku dr. V. Struppi-u svestrano i temeljito pregledana. U pmtnji velemožnog<br />
g. vrhovnog liečnika bio je pogl. g. kr. županijski fizik dr. Rogulić.<br />
·<br />
Dne 25. studenoga t. g. posietio je ovu bolnicu izashmik kr. zemalj. vlade gosp. dr.<br />
. Lušić-Matković, pregledao bolestoike s bolestnimi oči osobito one od očnoga žara obolj<br />
ele, te nam je ujedno po drugi put pokazao svoju metodu liečenja. Sa postignutimi uspjesi<br />
nj egovog mehaničko-terapeutičkog načina .liečenja veoma smo zadovoljni.<br />
Inače je bolnica tei)ajem ·godine više puta inspicirana bila po ovogradskom iiziku<br />
gosp. dr. Albertu Tballeru koji je takodjer pokazao osobitu susretljivost, te je kod veĆine<br />
operacija kano narkoti seul' fuogirao, · - i jedanput po stalnom zdravstvenom izaslanstv,u<br />
·<br />
grada Zemuna.<br />
. .<br />
.Jl.J', 4; Liečnlčki Viestnlk <strong>1896.</strong> 107<br />
Razprav'ne ·viesti.<br />
Mjesečna skupstina sbora liečnika kralj evina Hrvatske i Sla·<br />
v o n i j e u Zagrebu držana doe 30. ožujka <strong>1896.</strong><br />
Pošto se je zapisnik posljednje mjesečne skupštine ovjerovio, priobćnje predsjednik<br />
dr. L. Rak o v a e, da je ovomu sboru pristupio kano redoviti član dr. Mavro Fr i e d<br />
m a n n, k.i'. dori.iobranski pukovnijski liečnik u Sisku.<br />
Predsjednik izvješćuje, da se je predsjednik jugoslavenske akademije znanosti i<br />
umjetnosti obratio ustmimo na njega molbom, uručiv mu sabirni arak, nebi li sbor liečnika<br />
na zamolbu gradskoga poglavarstva · u Dole-u (Dep. Jura) dao koji iznos za spomenik<br />
Pasteurov u rodnom mu mjestu. Nadalj e priobćuje predRjeduik, da udova iza umirovijeooga<br />
liečnika Križekara u Karlovcu moli od sbora podporu. Križekar umro je u riedkoj starosti<br />
.od 94 god., nije bio. nikada sborovim članom, a udovica mu neima pravo na miroyinu,<br />
buduć ju je oženio, kad je bio već umirovljen. Sbor nerazpolaže niti u jednu niti u dn1gu<br />
svrhu sredstvi, ter oepreostaje drugo, 11ego da .se medju članovi saberu dobrovoljni prinosi,<br />
· iz kojih će se polovica upotrebiti kao prinos za Paste urov spomenik, a druga polovica<br />
· za podporu navedenoj udovici. Ovaj se pred! og prima time, da je odmah sabiranjem<br />
u" sjednici započeto, a odbor ovlašten, da dalje .prinose putem "Liečničkoga viestnika"<br />
sabire.<br />
Pošto ·je gosp. dr. vit. Maek imao predstaviti bblestnika, to mn g. dr. l\'liiller<br />
ustupa prvo mjesto.<br />
. Dr. M a e k: Pokazati ću dermatoložki slučaj. Ovo je seljak iz Kloštra Ivanića,<br />
16 god. star ; ob,olio je prošloga proljeća, dakle prije godinu dana. Iz anamneze neda se<br />
mnogo izvoditi :· dj ečak nije osim groznice imao nikakove bolesi, a niti n ojegov.oj obitelji<br />
neima nikoga, koji bi imao koju kožnu ili sličnu bolest. Ova bolest počela je na nogama;<br />
i to tako, da su ga trgale i načinili se mjehurići,' da je mjeburiće noktima . razderao, zatim<br />
da su se načinile kraste; koje su ga svrbile i dalje. S!'l po ticlu siriJe. U11lied toga nastale<br />
su razvriedice. Konačno · je došao u bolnicu prilično u slici, kakovu. danas pred sobom<br />
imamo. Mi vidimo na njegovoj koži dosta simetrično grupiranih mjesta, koja Mn crvena,<br />
djelomično infiltrirana, a dizala su se prvobitno skoro l cm. nad površinu ostale .kože.<br />
Površina ovih koža vlažna je. Kada je došao u bolnicu, l{i"o je jako kacbektičan, nije radi<br />
svrbeža mogao spavati, imao je gotovo contracture, nu to je doskora prestalo. · Pošto su<br />
ova mjesta odgovarala mjestima, koja su tipična za ekiem posije scabiea, ,triižili smo<br />
acarus s.cabiei, ali ga uzprkos svoj pomnji nismo našli. Možda je to posljed.ica, što se. je<br />
dao bolestnik već prije liečiti od tamošnjeg liečnika, a i kasnije uzimao alltiscabiosne liekove.<br />
'fako se je. valjda sama scabies izgubila, ali je ostao ekzem. Zanimivo je, što je<br />
ostao tako razgranjen ekzem, pa je to možda. analogan onoga, što se zove scabies norvegica.<br />
Za ekzem govori to, što imade mokrih ·i suhih mj esta, koja se !jušte,· dakle ono, što<br />
se kod kroničkog ekzema često nalazi. Ekzem na stražnjoj pon;šini koljen·a i ·u pregibu<br />
lakta bio. je tako jak, da bolestnik nije mogao pod puno pružati ove sglobove.<br />
Zliezde inguinaloe i pod pazuhom nešto su nafečene,· nu samo u toliko, · koliko odgovara<br />
procesu. U istih i drugdje neima nikakovih znakova . specifične bolesti.<br />
'<br />
Liečen je bio s borvaselinom, poudrom i emplastr. salicyl, te s miguentum Hebra!'l,<br />
· ·<br />
pa je infiltrat znatno popustio.<br />
Dr. Schwarz : Ja bib upozorio, . da je napadno, što su na doljnjih extremitetib i<br />
na ledjib ekzemi strogo,_ gotovo linearno ograničeni, što se smatra kano osobiti kara.kteristikon<br />
za ekzema marginatum. Moglo bi se dakle pomišljati, da je parasitarne naravi, Jer<br />
drugi ekzemi nisu tako markirani, nego difuzno prelaze u zdravu kožu.<br />
. .<br />
Dr. M a š e k: Jest, n\I i scabies je parasitarne naravi, a i njegov ekzem je ograničen<br />
n. pr. oko pasa i .izpod koljena.<br />
.<br />
Dr. Schwarz: Kod ekzema marginatum su baš kao što ima ovilj dječak točne<br />
linije ograničenja, dočim kod scabiesa nisu ekzemi točno ograničeni, oni imadu samo<br />
svoja · praedilectiona mj e!lta, ali prelaze difnzn o u okolinu. Kod scabiesa ima oko pasa<br />
silnih infiltrata, što sam već sam vidio, a i čit.ao.
100 Liečničk.i Vlestnlk f896. Br. 4.<br />
Dr. M a š e k: ·N ezi!am, .. da bi 'ekzema iruirginatum · bio takO>. razgranjen i.imao tako<br />
debeo infiltrat. Parsita nismo u obće ·našli, . !\ to može 'biti i zat, što je bolestnik rabio<br />
antiparasitarna redstva, p je scabies · izličen, a ostao ekzem. Ovdj . e nedivergiraju . mjesta<br />
od onih, koja se označuju za ekzem kod scabiesa. Ja medjutim mislim, :da će ti:ebati jo<br />
upotrebljavati antiparasitica.<br />
Dr. W i k er h a u s er: Zar se ekzeroa niarginatriU: ne drži<br />
· · ·<br />
.<br />
samo gnitalija ?<br />
Dr. Mašek: · Ne, tamo je ponajviše, · ali ima ga i dugdje. Kod:·scabiesa imade.<br />
takodjer velikih infiltrata. . . · · ·<br />
Dr. W ik er h a u s e 1: : Možda bi to moglo biti u savez n sa žici, j.er se. ekzenii<br />
jednako na jednu i na drugu stranu razvijaju.<br />
·<br />
Dr: Schwarz: Ja mislim, ·da su to kolonije parasita, koje se ovako razširuju. Ovdje<br />
je baš na jdnoj i na drugoj strani jednako razvijeno i gotovo . linearno 'ograničeno, a to<br />
je tipično ·za· ekzema marginatnm. Kad ·bi ·čovjek vidio samo za sebe ovo mj esto na unu<br />
tarnjoj strani stegna, moi·ao bi misliti samo· na ekzema margjnatum .<br />
Dr. Barkov ·ić: Ja mislili!, da bi tu mogla odlučiti . terapija, je1· ekzem poslie<br />
scabiesa nepodi:J.aša ja'ke medikamente,· dočim su ·ovi za parasitarni ekzem povoljni.·<br />
Dr . . Lobmaye: Kako dugo je boletriik: u liečenju i čime se l_ieči ?<br />
I)r .. M a š e k: U bolnici se _nalazi 4 do 5 tj edna ; od raznih polušaiiih li eko va pod<br />
naša najbolje prije . spomenuti borvaselin. Interne je s početka dobivao syrup. fe:rri jodati,<br />
ali ne radi joda,- nego -radi željeza, jer je bio jako slab · i anaemičan. . . · . · - -<br />
Dr. Schwarz izvjećuje ·o daljnjem tečaju kod bolestnice, koj u je operiao· radi<br />
želudca_ en bissac. (Vidi nj egov članak _u ovom broju "L. V.") ·<br />
.<br />
Dr. W i k er h au s er:<br />
Bez -dvojbe bi se nap uha vanjem želudca mogle l'iešavati adhaesije,<br />
nu S!!,mO tanke, a ne ·široke. Tanke. vlaknate niti ne samo _ da· bi se riešile,- neg·o i<br />
·<br />
sasvim jzginule;<br />
·<br />
Dr. :A. M·ii lJer:· Hoću da demonstriram otisak prelomljene dolnje čeljusti sa pro<br />
t.hesoin (Interdentalschiene), koju sim ·načinio za bolestnika,' liečena pd 21. ·prosinca 1$95.<br />
do l. veljae U i96 . .. il bolnici milos1;dne · braće na . odjelu prim arnog liečnika gosp: dra.<br />
Schwarza. Stati.ts praesens dotiqnoga bolestnika (koji je zadobio više .ozleda, m't ja na-<br />
vadjam samo po mene važne), bio je . sliedeći :<br />
. . . . .<br />
I: B, nadničar, 25 g. star, ozliedjen je po iicu', udaren ušicom sjekire. Bolestnik je .<br />
anaemičan i .vrlo slab. Na gornjoj 'čeljusti_ manjka J. desni sj ekutić, te se od toga mje!!ta<br />
proteže rana na· tvrdom nebcu do mesnatog nebca, ·a sondom može. se doći do kosti. Desna<br />
strana gornje čeljusti' p·omična je preJP,a lievoj, dakle je gornja čeljust rizdtiž prebijenil.<br />
Na dolnjoj čeljusti manjka desni l. sj ekutić, koji bje udarcem iztepen, te 'je na tom mjestu<br />
dolnja čeljust preloinljena. Na istom mjestu . ođerana je sluznica i zubno meiw· u: duljini<br />
od 2 cm., a iz rane curi gnoj. Oba lieva· sj ekutića dalnje čeljusti su razklimana. tako, - da<br />
·<br />
bi se mogla prstima jzvaditi.<br />
U ovoin stanju bijaše bolestnik, kojemu sam r.ajelno s g. drom. Vrbanićem načinio<br />
otisak !folnje ·čeijusti u vosku, pošto sam pomoćju tupih kvaka prije toga prelomijene<br />
dielove doinje čeljusti u norrriah:ii položaj reponirao. Na sadrenom otisku dolnje čeljusti,<br />
kojega ovdje imam, vidi se točno gore opisani pnilom. Za dva dami. bje ačinjena sprava<br />
od vulkaiziranog kaučuka, koja imade prelomljene . dielove kosti' u normalnom položaju<br />
držati, te je uslied nastojanja prelm;ljenih dielova, da .se iz :reponlrimog normalnog položaja<br />
odmaknu, tako čvrsto prothesa držana, da je bolestnik s istom mogao žvakati bez<br />
. ·<br />
pogibelji, da bi spala s čeljusti.<br />
Ovu prothesu; koja je pokrivala sve zube. dolnje čeljusti, nosio je bolestnik 40 daria.<br />
Razklimani sjek:utići, koje sam bio u pr.othesu reporiira-o, za ·ovih su se 4.0 dana .<br />
.<br />
tako<br />
učvrstili, da je bolesik s njimi m9gao normalno grizti. Gnojenje je nstalo<br />
.<br />
za nekoliko .<br />
dana uslied uštr'cvanja 3% raztopiue kal. chloric.<br />
Iz gore naveder{oga sliedi, da · se ovakovom spravom od vulkaniziranog kauču.ka<br />
kod prelolna doinje čeljusti znatno pospješuje zacieljenje iste,_ pošto se fragmenti !lepomiČno<br />
drže u normalnom položaju. Osim toga se razklin.mni zubi, .koji bi iJ?-ače izpllli,. bn:o<br />
'<br />
Ur. ·4• Liećnički Viestnl·k <strong>1896.</strong> lO!l .<br />
· ·---·- -.<br />
-·-<br />
--------- -<br />
-<br />
-<br />
----<br />
--· -.. ·<br />
---- -- -- -- --'-<br />
--- -----· - - :--:---: - opet . učvrste, a bolestnik za kratko vrieme. može žva)cati · uzprkoil pre bijenoj čeljusti. Bit ··-·-- će.<br />
_ ...<br />
M toga shono, da gg. liečnici, kada im. u ·praksi dodju frakture dolnje čeljusti, dadu<br />
kod speeijaliste .za ust i zube ovakoyu spravu načiniti, te pomoćju iste'.pospieše zacieljenje, ·<br />
·<br />
n bolestniku stanje · olakšaju, osobito·· pako ako je fraktura komplicirana.<br />
, -Najljepše se zahvaljujem. g . . dru. Schwarzu, što mi je prepustio ovaj slučaj.<br />
-Dt. S-chwarz: I meni je ugodno, da' se mogu zahvaliti gosp. dru. Miilleru, koji<br />
je velikom vještinom načinio pr'othesu i kojemu se ima zahvaliti, . da je bolestnikit fraktura<br />
.<br />
tako dobro zacielila i ostali zubi.<br />
Predsjednik: I ja se zahvaljujem gg. dm Miilleru i .dru. ::lchwarzu, što su nani<br />
ovako liep i instruktivan slučaj pokazali. : .<br />
.<br />
. . .<br />
· U zadnjoj smo sjednici pri9bćili, da je gosp. dr. Havliček dozvolom vele,n. gosp: . .<br />
vrhovnog liečnika pripravan pokaati nam riovi zem!lljski zavod za proizvadjanje _ cjepiv3::<br />
Tečajem :owg mj eseca nije .se to moglo učiniti 'radi raznih zapreka, pa g. dr. Havliček<br />
predlaže za to dan sliedeće mjesečne· skupštine t. j. 27. travnja u ll sati prije podne.<br />
Možda · Će i tko od članova iz vima doći, da vidi ovu liepu novti instituciju. Zavod se<br />
nalazi u Gundulićevoj ulici br. 57, pa molim gospodu, da se na rečeni dari točno ·u ..<br />
zaka·<br />
zano· vrieme tamo sastanemo.<br />
Tim dižein današnju skupštinu i želim gospodi ugodne uzki'srie praznike.<br />
· Knjiže-yne vie ti.<br />
Liečnički !.zvj eštaj obće javne zem. bolnice u Šibenj!
110 Llečntčkl Vlestnlk J89U.<br />
Od operiranih je ll ozdravilo; a 5 umrlo. Operiralo se je' djelomice ·na jedanput<br />
(einzeftig), djelomice na dva put;;t (zweizeitig). Rezultati su bili kod prvog načina povolj<br />
niji nego kod drugog, · makar su bili slučajevi vrlo težki. Povjesti bolesti su kratko,. jasno<br />
i pregledno izradjene; a opisani materijal vrlo zanimiv.<br />
Dr. Peričić. izvješćuje po vj esti bolesti od 31 sl u čaja tercijarne syphilide, koja su bila<br />
tečajem <strong>godina</strong> 1893. i 1894. u bolnici opažaua. Radi se kod tih slučaja većinom o ulceroznih<br />
syphilidih kože, grla, nosne šupljine i kostiju. Pisac nadovezuje k tomu kako<br />
imade po Dalmaciji dosta tercijarnih syphilida, nu da ipak nije našao aethioložki savez<br />
syphilisa sa nekim živčanimi bolesti, kako . se to inače naglašuje. U posljednjem od opi<br />
sanih slučajeva radi se o 12 godišnjem dječaku, koji je bio donešen u bolnicu radi ote<br />
kline obih koljena, te je po dru. Peričiću na temelju te symetrične, bezbolne, serozne otr<br />
kline učinjena diagnoza hydarthrosis syphilitica hereditaria tardiva, makar su bili inače<br />
znakovi syphilisa dosta neizraziti. Pošto je bio taj pacient preko liečničkog savjeta izvadjen<br />
prije izliečenja iz bolnice, povrati se on iza nekoliko mjeseci sa typičriom kera ti tis · paren<br />
chY.matosa na obih očiju i gotovo sasvim gluh opet u bolnicu, te je time prvobit;ul. dia-<br />
gnoza bila potvrdjena.<br />
· · ·<br />
Iza toga dolazi izvještaj o razudbah, koje je obavio u one dvie godine dr. Peričić<br />
·<br />
.<br />
svega skupa 55.<br />
Dr. Mašek • .<br />
H. Fritsch. - Die Krankheiten der Frauen. 7. Aufl. -Berlin. Verlag F.<br />
Wreden. <strong>1896.</strong> Velika 8°. (XII. i 545 strana sa 225 drvoreza i 4 tabele u heliogravuri)<br />
·<br />
6 for. 84 novč.<br />
Najbolji dokaz, za ·veliko priznanje, koje si je stekla Fritsch-ova knjiga, je već ta<br />
okolnost, da je kratko vrieme iza 6. 'izdanja već 7. sliedilo. Unatoč tomu imade cielo zadnje<br />
izdanje mnogo promjena i primjetaba, tako da su svi moderni nazori ginaekologije. u istomu<br />
· ·<br />
zastupani.<br />
Kao što je već u prvih izdanjih, tako je Fritsch i u ovomu mnogo toga izpustio, što<br />
·<br />
nespada posvema u specijalnu ginaekologij u, tako n. pr. čitavo poglavje o hysteriji.<br />
Od velike je vriednosti toli za početnika, kao što i za .praktičnog liečnika, što pisac<br />
samo ona sredstva i' operacije u glavnom preporučuje i opisuje, koje je sam kao najbolje<br />
pronašao. To je i uzrok, da su nekoja poglavja vrlo obširno obradjena (l\lyom, Carcinom<br />
etc.), dočim su druga, akoprem su u manjem broju, možda nešto prekratk•l izpala : n. pr.<br />
poglavja o vesico-vaginalnih fistulah i o plastičnih operacijab na medjici ; medju ovimi posljednjimi<br />
očekivali bi barem kratak opis Lawson-Tait-ovih metoda,<br />
Osobito odlomci o bolestih "tuba" i o gonorhoičnih bolestih, tako su jezgrovito obra•<br />
djeni, a pri tom ipak sve znanja vri edno izcrpljeno, da se svatko · bez mnogo truda u tom<br />
·<br />
predmetu orijentirati može.<br />
Praktičnomu liečniku dobro će doći ovoj knjizi pridodana ginaekoložka pharmacologija<br />
i točno navedena medicameiltozna therapija ; dočim će specijalistu zadovoljiti prilično<br />
obširno navedena literatura, kao što i više originalnih, novih operacija i opis više shodnih<br />
novih ili modificiranih instrumenata.<br />
Knjiga sama je, kao što sve· iz Wreden-ove zbirke izašle, vri edna preporuke;· osobito<br />
novo pridodane ilustracije su svake hvale vriedne. Dr. Šlajmei'.<br />
Sitne viesti.<br />
Novi članovi. Našemu s boru pristupili su kao redoviti članovi : Dr. Oskar We i s·s, .<br />
asistent u bolnici Marije Terezije za ženske bolesti u Beču, dr. Mavro S p i ll r" aspirantu<br />
osječkoj bolnici, dr. Duš!I,!! __ Y.l!Jl_!l š e v i,. aspirant u bolnici osječkO], dr. Mavro<br />
·<br />
J!' r_i.e.d_l;ll a..n, kr. domobranski pukovnijski liečnik u Sisku.<br />
l menovanja. Dr. Hinko L e h n er, · bivši za1i:ljenik kot. liečnika u Novskoj, imenovan<br />
je obć. lieČnikom uzaclružene zdravstvene obćine n Kraljevici, te je dne 18. ožujka<br />
o. g. službu nastupio. - G. mr Med. univ. Ivan š i m sr: pomoćni liečnik u zero. zavodu<br />
--· ··-<br />
. . .<br />
·· -··<br />
Br. 4. LJečnički Vtestnlk <strong>1896.</strong> lU<br />
zu umobolne u Dobrauu (Če.ska), imenovan je 1·avnateljem kr. zero. zavoda za umobolne u<br />
l:itenj evcu, te je dne l. o. mj. nastupio · svoju službu. -- Gg. dri. Vladimir Vrabčević<br />
i Leon Vrba n ić, pomoćni liečnlci u bolnici mil. braće u Zagrebu, imenovanCšu-hkot.<br />
.<br />
.<br />
r------liečnici<br />
extra .. statnm, te je prvomt1 povjerena uprava bolnice u Glini, a drugomu<br />
uprava bolnice n Gospiću. - Obćinskim liečnikom u Karlobagu postao je dr. E_!!gen<br />
ii r.Pl!l .. O.§J;J_i )ieni.lr b_Q.liii_c_ n . . 9.i!:l; - U bolnici milosrdne braće u Zagreb;-j;ost;Q<br />
je pomoćnim Iiečnikom g. dr.ll._S.. .. n.l. ()yj ć, u bolnicu osječku stupiše kao aspiranti gg.<br />
dri . .Mavro S p i J l .er i Dušan Vrane š e v i ć. - G. dr. Vladimir K a t i č ić ostaje kao<br />
praktiČki' Iiečiiik u Dj akovu, a it ih." :Žiga . N e u m a n n nastanio se je-kao prakt.ički liečnik<br />
--·-- -·_ ..<br />
·<br />
u Orahovici.<br />
. . .... -.. .. -- ·<br />
Promj ena u vlastničtvu ljekarne. G. Mag. pharm. Ladislav Tr a n ger,<br />
vlastnik realne ljekarne "k svetomu duhu" u Djakovu, poklonio je svoju ljekarnu sinu<br />
Mag. pharm. Dragutinu Trangeru.<br />
Zem. zavod za proizvadjanje animalnoga cjepiva je posve gotov i<br />
uredjen, te se gg. članovi našega sbora pozivaju, da se u što većem broju odazovu pozivu<br />
uprave toga zavoda, da ga posjete i ruzgledaju. U tu svrhu ustanovljen je dan 27. travnja<br />
o. g. u 11 sati prije podne. Zavod je u Gundulićevoj ulici br. 57.<br />
Umirovljenja, Kr. kot. liečik n Virovitici dr. Josip M a t i e, umirovljen je na<br />
vlastitu molbu radi bolesti nakon 26-godišnjeg uspješnog i zaslužnog liečničkog službo·<br />
vanja. Natječaj za ovo mj esto razpisan je s l. travnjem o. g. - Kr. kot. liečnik u Dj akovu<br />
dr. Dimitar M a n o j l o v ić, umirovljen je na vlastitu molbu radi bolesti, poslie<br />
18-godišnjeg zaslužnoga službovanja. Na njegovo . mjesto postavljen je gradski fizik u Kopriv:nici<br />
dr, -PLL.Ju. š.<br />
. Odlikovanje. Firma Hinko Matt·oni, koja već od 40 <strong>godina</strong> rridne vode u sve<br />
striue svieta razašilje, ·odlikovana je dozvolom, da u firmi i u pečatu smije rabiti car:<br />
skoga orla.<br />
Dvorski savjetnici. Profesori bečkoga sveučilišta dr. Gus s e n b a u e r (kirurg),<br />
dr. Ch 1' o b a k (ginekolog) i dr. F u e h s, (okulist) postali sn dvorskimi savjetnici.<br />
t Profesor dr. Josip Spath. U Beču je 29. ožujka preminpo čuveni gynekolog<br />
i bivši profesor primaljstva u bečkom sveučilištu, dvorski savjetnik dr. Josip Spiith. Umro<br />
je od upale pluća, a zadnje, je godine posve osliepio. Spiith se je rodio 13. ožujka g. 1823.<br />
u Bozenu u Tirolskoj, postao u Beču 1849. doktorom i asistentom dra. Chiaria za ženske<br />
bolesti. Kasnij e je upravljao klinikom za prima! j stvo u Solnogradu i u J osefinskoj akademiji<br />
u Beču. Od god. 1861. bio je redoviti profesor u sveučilištu do god. 1886., kad je<br />
pošao u mir. God. 1873. bio je rektor· sveučilišta. Nj . Veličanstvo ga je odlikovalo naslovom<br />
dvorskog savjetnika i redom željezne krune, a razna učena družtva imenovala su ga svojim<br />
članom. Spath je izdao svoj "Compendium der Geburtskunde fiir Studierende", Erlarigen,<br />
1858., koja je knjiga tako klasična, tako· divno pisana, da ju do sada još nitko dostigao<br />
nije. Nakladatelj Enke u Erlangenu zamolio je u svoje vrieme pokojnoga, da sastavi<br />
II. izdanje (pošto je I. izdanje bilo razprodano), da će mu težkim zlatom platiti, ali nije<br />
. mogao to postići, jer Spii.th zato nije imao vremena.<br />
Čitavi svoj imetak od · 400.000 for. ostavio je. u dobrotvorne svrhe, i to družtvu za<br />
njegovanje bolestnih djaka 250.000 for;, za štipendije u bečkom sveučilištu 40.000 for.,<br />
siromakom rodnog grada Bozena 50.000 f?r· i svoju galeriju slika.<br />
Kupelj Hall. U ovoj kupelji, koja je u Gornjoj Austriji, pronašli su n o v e i Z•<br />
v o r e, koji imaju j o d a. Po analizi od .dvorskoga savjetnika prof. dra. E. L u d w i g a,.<br />
jodna voda od jačega novo bušenoga izvora malne je jednaka, što se tiče kakvoće, čuvenom<br />
Tassillo-izvoru .. Da ove kupelji što više bolestnika rabiti mogu, načinit će se do skora više<br />
kabina u bolnici za siromake, tako da se bolestnici te bolnice u buduće neće više kupati<br />
u zero. kupalištu, nego u bolnici samoj. Zero. odbor Gornje Austrije kupio je jedno imanje,<br />
te će se tako kupalištni · vrt razširiti, što će tamošnjim gostima dobro doći.
'112 Uečnički Viestntk 1898. Br. t.<br />
' · P. n. gospodi članovom sbot>ovim !<br />
:Kod .prgledbe naših račqna koncem prvoga četvrtgodištli'teku4 gdine ustan:ovismo,<br />
da još nije uplaćeno · u ime članarine za tekuću godinu preko 7,00 for;; a u ime članarine<br />
od prošlih <strong>godina</strong> blizu 500 for., dakle duguju p. n. gospoda članovi' ovomu . . sboru znatnu<br />
svotq od preko<br />
:1200 (jednu hiljadu i dvie sto) io•·inti.<br />
Po naših pravilih ima se člana1ina plaćati unapred.<br />
. Sbor ima svojih obveza; kojim udovolJiti mora, a· moći će im' udovoljiti sitmo ond;<br />
ako p. n. gospoda članovi budu lidovoljavali svojim dužnostim.<br />
· ..<br />
· · · Molimo s toga p. n. gospodu naše članove, da što prije polože svoj u dužnu<br />
·uplatu bud neposredno, bud poštanskom naputnicom kod Mj enjačnice hrv . atsk'e .<br />
eskomptne banke u Zagrebu, Jelačićev trg 3.<br />
Poziv i molb.<br />
OD BOR.<br />
Jugoslavenska akademija .<br />
znanosti i umJetnosti u Zagrebu dostavila<br />
je ovom1 sboru poziv _gradskoga poglavarstva Dole (departement Jura) u F.tancezkoj ,<br />
rodnoga grada Lj udevita Pasteura, za prinos k troškovom za spomenik, koji bi ·se ·imao<br />
podići ·ovomu toli zaslužnomu velikanu u znanostih bioložkih.<br />
U Karlovcu umro je u riedkoj starosti od 94 godine umirevljeni ko't. llečnik Antun<br />
Kr i ž e kar, ostaviv iza sebe udovicu i dvoje neobskrbljene dj ece, a niti udovica, niti<br />
dj eca. neimadu pravo niti na mirovinu, niti na odhranbinu. Udova .moli u sbra pomoći.<br />
. Kako pokojni Križekar nije bio član sborov, to joj se. iz sborovih sredstava ne · ože<br />
·<br />
ništa dati.<br />
U mjesečnoj · skupštini ·držanoj dne 30. ožujka t. ·g. zaključeno je, da se medj1 čla<br />
novi sooro.vi:mi otvori sakupljanje prinosa u obje gore iztaknute svrhe buduć . se niti a<br />
j.ed:nu, niti za drugu sborov.a sredstva nesmiju upotrebiti. Unišli. novac ·bi se polovi.com<br />
upotrebio za ;pri·nos za Pasteurov ·spemenik, a polovicom za udo·vicu:*<br />
Molimo p. n. gospodu ela-nove, da svoje prinose poštanskom naputnicom 'šalju dru.<br />
L. Rakovcu naj kašnje do 31. svibnja t. g.<br />
ODBOR<br />
Do sada .u platiše : Gg . . drdr. Winkler, Mašek, Gutschy, Križ, Havliček, J v ković,<br />
Wikerbauser, Schwarz, Čačk1>vić, .l\1.atković, Lobmayer, Miiller ;po 2 for., gg •. ,drdr. Barao,<br />
Barković, Scboller, Vrbanić po l for.<br />
Mj esečna skupština<br />
"s b 0·ra liečnika kraljevina Hrvatske i .S lavonij e" u Zag·rebu biti će<br />
dne 27, travnj .o • .g. u fi sati poslj.e podne u sveučUitu .(u senatskoj dvorani} s ovim<br />
dnevnim redom :<br />
l. Ovjerovit će se zapisnik posljednje mjesečne skupštine.<br />
2. Predsjednik izviestit će Ci sborovih stvarih. ·<br />
3. Dr. S e h war .z : Kiruržka kazuistika.<br />
4. Eventualni predlozi članova.<br />
Od hor.<br />
Vlastnik i i2davatelj "Sbor liečnika kr.aljev.ina Hrvak i .Slt1v.oniju ..<br />
Urednik prof. d:r. A. Lobmayer.<br />
Tisak Dioničke tiskare .u Zagrbu.<br />
lb. o. U Zagrebu 15. svibnja <strong>1896.</strong> God. XVIII.<br />
==== == == === == == == == == ==-<br />
LIENIKI VIESTNIK.<br />
List izlazi jedanput na mjesec na podrug do dva arka. - Članovi ga dobivaju bezplatno.<br />
Predplata za nel-lanove na godinu O for., na pol godine 8 for.<br />
(!lanarina, predplat.a i sve ostale uplate imaju se poslati 1\IIjenjn.čnici hrv. eskomptne banke" u Zagrebu,<br />
.Jelačićev trg br. 3.<br />
Reklam>teije J'adi .Liečnii!kog
114 LJečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 5.<br />
od boginja. U XVIII.· vieku računalo se je, da 6/6 svih ivih pod pada toj pošasti.<br />
U većih gradovih nisu boginje nikad prestale, dočim su iznovice buknule<br />
u manjih mjestih od vremena do vremena.<br />
Kašnje se je tvrdilo, da su boginje samo bolest siromašnijih slojeva<br />
žiteljstva ; nu tomu nebijaše tako. Vilim II. od Oranije, car Josip J., Ljudevit<br />
XV. francezki, djeca Karla J. englezkoga i drugi članovi vladajućih kuća umrli<br />
su od boginja. Marija Terezija već kao dobni.ja gospodja bila je od boginja<br />
kroz dulje vremena u pogibelji života.<br />
Koliko žrtava su boginje tražile, najbolje se vidi, ako se sav pomor<br />
prispodobi s pomorom od boginja: u Berlinu umrlo je od 30.8 11 žitelja od<br />
boginja 2548, dakle 12. diel ; u Glasgowu u posljednjih 6 <strong>godina</strong> XVIII.<br />
vieka umre od boginja peti diel svih pomrlih. Najveći pako pomor od boginja<br />
bijaše medju djecom, od 6705 od boginja pomrlih bijaše 5876 djece.<br />
Utisak, što su počinile pogubne pošasti boginja u prošlom stoljeću,<br />
bijaše vrlo težak, a čovječanstvo je počelo očajavati.<br />
Način, kako se je nastojalo da se preprieči prenos boginja, bijaše dosta<br />
jednostavan. Branio se je dodir bolestnika sa zdravimi, nije se obćilo s ukućani,<br />
kod kojih bijaše bolestnih, a uništavala se odjeća, odielo i drugi predmeti,<br />
što su ih bolestni.ci rabili. Nu tim svim malo se je postiglo. Razkužba,<br />
koja se je tada rabila, kađenje sa sumpornimi parami ili sličnim, bijaše sasvim<br />
bezuspješna. Za osamljivanje bolestnika neodgovarahu i onako pretiesni stanovi,<br />
a uspješno izključiti bolestnika od obćenja bilo je vrlo težko, pošto je<br />
kužilo boginja vrlo lasno, dapače i zrakom prenosljivo. U ostalom čini se, da<br />
se preventivne mjere prije nisu sdušnije provadjale nego li i u sadašnjosti.<br />
Odrasli su većinom već preboljeli boginje, te su se ćutili sjegurni, a što je<br />
koristilo čuvati djecu, koja ipak nemogoše nakužbi izbjeći.<br />
čovječanstvo bilo je tako uvjereno, da svaki čovjek boginje dobiti mora,<br />
da se je smatralo srećom, ako su djeca dopala boginje za manje pogubne<br />
epidemije. S toga su se djeca šiljala za blaže epidemije u kuće, gdje je bilo<br />
bolestnika, da se tamo okuže, dapače stavljala su se u krevete, gdje su boginjavi<br />
spavali, samo da se okuže - jer je bilo obće poznato, da nisu po<br />
drugi put oboljevali od boginja oni, koji su jednom boginje preboljeli.<br />
U početku XVIII. vieka započelo je najprije u Englezkoj, kašnje u ot:talih<br />
kulturnih državab europejskih ciepljenje s pravimi boginjami. Postupak zvao<br />
se je inokulacija ili variolacija, a temelji se na opažanju, da boginje nastaju<br />
najprije na mjestih, koja su površno ozledjena i sadržajem boginja natrta,<br />
a kašnje i na cielom tielu, ali da je tako nastala bolest u pravilu znatno<br />
blaža. Čini se, da su se u iztoku okoristili izkust.vom, da umjetno proizvedene<br />
blaže forme boginja čuvaju ovako liečene osobe od mnogo pogibeljnije slučajne<br />
infekcije. Narezala ili nabola se je koža, a ova mjesta su se naribala<br />
sadrajem pravih boginja. Postupak uvela je u Englezku Lady Montagne, koja<br />
je taj postupak izkusila nekoliko <strong>godina</strong> prije u Carigradu, gdje joj je suprug<br />
bio englezkim poklisarom. Za pokus postupalo se je ovako : šestorici na smrt<br />
osudjenim zločincem poklonio se je život, pod uvjetom, da si dadu inokulirati<br />
boginje. Svi su boginje sretno i u blagoj formi preboljeli. Onda su se pravili<br />
povoljni pokusi na sirotčadi, a pošto su i ovi . sretno proŠli, počelo se je ino-<br />
llr. ft. . LJečnički Viestnik 1806. 115<br />
kulirati' boginje i na djeci iz najviših slojeva drutva. Ali postupak nije bio<br />
hezpogibeljan. Na koliko je poznato, inokulirane su do god. 1728 boginje kod<br />
H97 osoba, od kojih je 17 umrlo.<br />
Na europejskom kontinentu započela je inokulacija boginja u Francezkoj<br />
po učenjaku La Condamine (isti, koji je u Peru ustanovio drvo, od kojega<br />
dolaze Chinakore), \l Austriji po Mariji Tereziji, :koja je nakon nesreće, koju<br />
je doživjela u vlastitoj obitelji od boginja, posvetila velik · interes suzbijanju<br />
te bolesti. Friderik Veliki savjetovao · je jednoj njemačkoj lmjeginji, koja je<br />
izgubila od boginja dvoje djece, neka si još jedinomu trećemu dade inokulirati<br />
boginje; a ruska carica Katarina dala si je inokulirati boginje nakon<br />
nesreće od boginja u vladajućoj obitelji u Austriji. Ali čim češće su se<br />
inokulirale boginje tim su češće i viesti o nepovoljnom uspjehu. U obće se<br />
je računalo, da od 300 inokuliranih barem jedan plaća životom inokulaciju.<br />
U Hamburgu pako nastala je uslied inokulacije god. ·1794 obćenita žestoka<br />
epidemija boginja.<br />
Začetnik ciepljenju kravjih boginja, Edward Jenner, bijaše sin svećenika,<br />
rodj. 17. svibnja 1749 u Berkley-u u englezkoj grofoviji Gloucestershire, a<br />
umro u svojem rodnom mjestu kao liečnik u dobi od 7 4 god. dne 2G. siečnja<br />
1823. Kao dječak bavio se je mnogo naravoslovljem, već rano opazilo se je<br />
na njem, · da je naučio točno moriti. Medicinske nauke učio je u Londonu<br />
pod nadzorom Johna Huntera, koji ga je brojio medju najmilije učenike i<br />
s kojim je doživotno ostao u uzkcim prijateljstvu. S glasovitim putnikom<br />
Cookom, kojemu je s putovanja donesene sbirke uredjivao, imao je .putovati<br />
oko zemlje g. 1772, ali nije se tomu pozivu odazvao, već je volio nastaniti<br />
se kao praktički liečnik u rodnom si kraju g. 1773, gdje se je bavio osim<br />
sa .svojim praktičkim zvanjem mnogo sa medicinskimi i naravoslovnimi iztraživanji.<br />
Radnje mu je dobro ocienjivao John ·Hunter.<br />
Odmah u početku svoje liečničke djelatnosti u Berkley-u obratio je<br />
Jenner svoju pozornost na kravje boginje i njihovu obranbenu snagu proti<br />
nakužbi s čovječjimi boginjami, o čem je navodno jur nešto čuo kao dječak<br />
od jedne seljakinje.; Sam je opazio, !la su kravje boginje bolest, koje se ukazuju<br />
na kravjem vimenu, da su nepravilne olovno sive bObuljice s ružičastom<br />
upalom i da pod njihovim uplivom postaju krave manje živahne i da daju<br />
manje mlieka. Bolest da prelazi na ruke dojeće · služinčadi, i to kao male<br />
bobice poput ožega na prstima i prstnimi sglobovi. Bobice se skoro ognoje,<br />
postaju onda modraste, rubovi babica su obično viši nego li sredina, kao što<br />
to bi:va i kod pravih boginja. Kadšto ima i vrućice. Ribanjem i trvenjem<br />
otegoćuje · se zacieljivanje, a kadšto se je kužilo prenašalo na lice i druge<br />
dielove tiela. Nikad pako ni.ie, pošto je prestala vrućica, nastao obćeniti osip<br />
na tielu.<br />
U Jennerovoj domovini bijaše staro mnienje u narodu, da osobe, koje<br />
su pre boljele kravje boginje, . nemogu dobiti pravih boginja.<br />
· Slična opažanja učinjena su i na drugih mjestih. Tako je u Holsteinu<br />
god. 1791 pučki učitelj Plett troje djece nekoga najamnika u Hasselburgu<br />
kod · Kiela ciepio kravjimi boginjami. Samo je odabrao nespretno mj esto -za<br />
ciepljenje - jagodice prstiju. Djeca prebolješe kravje boginje sretno (jedno
IW Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. f>.<br />
imalo je phlegmonu na podlaktici), ali god. 17U4, kad su ot:Jtala braća imala<br />
prave boginje, ovo troje djece nije oboljelo od pravih boginja.<br />
I u Englezkoj se je obranbena snaga kravjih boginja proti čovječjim<br />
boginjam s liečničke strane iztraživala, te su svoja opažanja liečnici Sutton<br />
i Fewster medicinskom družtvu u Londonu g. 1765 priobćili. l liečnik Nosh<br />
ciepio si je sina i drugu djecu kravjimi bogi njami g. 1781, ali nije do svoje<br />
smrti (1786) svoja opažanja objelodanio.<br />
I tako bijaše .Jenner prvi, koji je narodno izkustvo, da kravje boginje<br />
mogu uzčuvati od pravih, znanstveno iztraživao i praktički provadjao. Kroz<br />
20 <strong>godina</strong> je motrio i sakupljao izkustvo, dok se nije odlučio provesti prvo<br />
ciepljenje. Svojim kolegom, s kojimi se je redovito sastajao u Alvestonu kod<br />
Bristola, postao je svojimi radnjami nesnosan, ter mu se zaprietiše, da će ga<br />
izključiti iz družtva, ako ne bude prestao pozivati ih na sudjelovanje kod<br />
toga nastojanja, iz kojega neće nikada štogod uspješnoga izaći. Sam je svoja<br />
opažanja vrlo strogo ocienjivao. Njemu bijaše poznato, da iznimice obole od<br />
boginja i one osobe, koje su navodno kravje boginje preboljele, njemu bijaše<br />
nadalje poznato, da iste osobe opetovano od kravjih boginja oboljeti mogu.<br />
Pošto je Jenner svoja opažanja pravio preko 20 <strong>godina</strong>, došao je do<br />
osvjedočenja, da prenos kravjih boginja nije pogibeljan, tečaj bolesti bijaše<br />
mnogo laglji, nego li kod inokulacije, a da se kod prenosa kravjih boginja<br />
nikad nije opazio prenos obćenite bolesti, kao što se je dogadjalo kod inokulacije.<br />
G. 1796 pokušao je Jenner prvi put umjetnim prenosom kravjih boginja na<br />
čovjeka prouzročiti zaštitu proti čovječjim boginjam. Cicpivo nije uzeo neposredno<br />
od krave, već od jedne djevojke, koja se je kod marve bila okužila.<br />
Dne 14. svibnja 1796 ciepio je Jenner bujnoga osamgodišnjega dječaka imenom<br />
J am es Phipps na nadlaktici dvjemi tankimi pol palca dugimi zarezi na koži<br />
sa sadržajem . kravje boginje s ruke kravarice Sarahe Nelmes.<br />
Ciepljenje kod dječaka prošlo je dobrim uspjehom, pod sasvim Jasnimi<br />
bolnimi znakovi. Na sedmi dan tužio se je - tako piše Jenner - da mu<br />
je težko u sglobovih ramena. Na deveti dan počelo mu je biti malko zima,<br />
gubio je volju za jelom i zaboljela ga je glava. Sliedeće noći bio je nešto<br />
nemiran, ali dan iza toga bilo mu je sasvim dobro.<br />
Sad se je radilo o tom, da se dokaže, da je kravjimi boginjami ciepljeni<br />
.James Phipps tako učvršćen, da može odoljeti nakužbi s pravimi boginjami.<br />
Dne l. srpnja 1796 pravljeni su na obih nadlakticah mali zarezi, a u nje<br />
zariban je sadržaj pravih boginja. Na dječaku nije se opazila nikakova reak·<br />
cija, a isto tako bezuspješan bijaše i pokus, koji je na njem učinjen s pravimi<br />
boginjami opetovano iza nekoliko mjeseci.<br />
.Jenner je kašnje opetovano ciepio sa sadržajem kravjih boginja, a poslic<br />
toga se je trikrat inokulacijom s pravimi boginjami osvjedočio, da ciepljenje<br />
s kravjimi boginjami štiti proti nakužbi s pravimi.<br />
God. 17!.!8. u lipnju izašla je prva .Jennerova publikacija o ciepljenjn<br />
s kravjimi boginjami pod naslovom: ·Inquiry into the Causes and Efl'ects of<br />
the Variolae Vaccinae, of the Cowpox«, koja je već sliedcće godine prevedena<br />
na francezki i njemački.<br />
Br. f>. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 117<br />
· · · ·- - ---------- -- -- ----- -- -----<br />
Prvi, koji je .Jennerova iztraživanja pokusom potvrdio, bijaše poznati<br />
Pnglezki chirurg Cline u Londonu. On reče medju ostalim : »Držim uspjeh<br />
t:iepljenja kravjimi boginjami jednim od najvećih poboljšica u sveukupnoj<br />
IIICdicini, jer je pouzdano, a ne izvrgava druge osobe nakužbi•.<br />
Već god. 1802 izvješćuje Nordville, liečnik u bolnici za boginjave u<br />
l ,ondonu; o 7500 slučajeva uspješnoga ciepljenja - polovica od ovih je pravi<br />
mi boginjami kašnje inokulirana, ali niečnim uspjehom.<br />
Pojedini učenjaci priznaše .Jennerovo nastojanje : Blumenbach u Gottingeuu,<br />
Coulomb, Cuvier i de Lamboc u Parizu. Pod pokroviteljstvom kralja i<br />
kraljice englezke ustrojeno je god. 1803 u Londonu Jennerovo družtvo, ovo<br />
namjestilo je 13 podružnica za ciepljenje u Londonu. U prvih 18 mjeseci<br />
eiepljeno je 12.888 osoba, a razaslano je 19.352 obroka ciepiva.<br />
Francezka vlada imenovala je g. l 800 povjerenstvo, koje je imalo proučavali<br />
.len nerov izum. Iza tri godine dalo je ovo povjerenstvo svoje mnienje :<br />
ela ciepljenje kravjimi boginjami ima sve p1·ednosti inokulacije, ali da neima.<br />
niti jedne od pogibelji inokulacije, da uzrokuje bezazlenu bolest čistv lokalna<br />
značaja, da neizvrgava ciepljenika nikakovoj pogibelji, a tomu naprotiv, da<br />
ga doživotno čuva od čovječih boginja.<br />
U Italiji počeo je Sacco god. 1800 ciepiti, u Rusiji počelo se je ciepiti<br />
god. 180 l, a u Beču već 1799. Zakonitim putem uvedeno je ciepljenje u<br />
lla.varskoj 1o07, u Austriji dvorskim dekretom od 28. siečnja 1803 br. 10.174,<br />
u Badenskoj 1815 i u Wurttenbergu 1818 zakonom. U kraljevini Ugarskoj<br />
uvedeno je ciepljenje god. 1826 naredbom : Summa praeceptorum in administrando<br />
Variolae vaccinae negotio per Regnum Hungariae observandorurn.<br />
Kašnje su se sve ove naredbe, dekreti i zakoni mienjali, kad se je<br />
tečajem vremena izpostavilo :<br />
l. da jednokratno ciepljenje doživotno neštiti od nakužbe,<br />
2. da se ciepljenjem humanisiranih boginja od ramena do ramena ipak<br />
i bolesti prenašati mogu (syphilis, scrofulosa), ako i redje nego li se je od<br />
protivnika vikalo i razglašivalo.<br />
Ma koliko se tražio drugi razlog, za što se je pomor od boginja u početku<br />
XIX. vieka smanjio, to nemožemo osim provedbe ciepljenja boginja ništa<br />
naći, čime bi se taj dogadjaj tumačiti dao. Medjutim trebalo je ipak dalj njeg<br />
izkustva, dok se je uvidjelo, dokle se dade postići zaštita ciepljenjem proli<br />
naravskim boginjam i tim postigao sjegurni temelj za zakonite provedbe<br />
postupka u korist i zaštitu pučanstva.<br />
Na temelju neprestanoga motrenja i mnogogodišnjega izkustva došlo<br />
se je do osvjedočenja, da se ciepljenje ima obaviti u prvoj godini života i<br />
da se cielo pučanstvo izmedju 9- 12 godine ima opetovno ciepiti odnosno<br />
dociepljivati, a za vladanja pošasti boginja sve stanovničtvo zaraženoga predjela<br />
iznova, i da se za ovu zdravstvenu uredbu ima upotrebiti lih ciepivo<br />
animalno, koje se ima u za to od države odredjenih zavodih priredjivati,<br />
gojiti i uzdržavati. Tako nastao je god. 187 4 zakon u Njemačkoj, god. 1885<br />
u Ugarskoj, a u Hrvatskoj i Slavoniji onaj od 6. srpnja 1891. Mi možemo<br />
se našim zakonom zaista podičiti, pošto zemlja vrlo liberalno skrbi za to,<br />
da se uzvišeni cilj ciepljenja i postizava, a ustrojem zavoda, koji smo ovih
118 Liečnićki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 5.<br />
dana imali priliku pregledati, zajamčen je uspjeh ovoj toli humanitarnoj<br />
instituciji.<br />
Neka mi bude slobodno izreći nadu, da ćemo moći doskora točan opis<br />
toga kulturnoga zavoda našim člano vom donieti u našem » Liečničkom<br />
Viestniku« uz mali nacrt iz pera jednoga od onih muževa, koji svoj zvanični<br />
rad sdušno posvećuju tomu toli važnomu zdravstvenomu poslovanju.<br />
Nemogu pako mimoići prilike, da ponosom nespomenem činjenicu, da<br />
je Hrvatska i Slavonija, na koliko je meni poznato, jedina zemlja u Europi<br />
gdje se obavlja cieli ogromni posao ciepljenja i dociepljivanja, izključiv sasvim<br />
humanisiranu lymphu, jedino animalnim cj epivom ; a to držim da je neizrecivo<br />
velik napredak.<br />
U Z a gr e b u, koncem travnja <strong>1896.</strong> Dr. L. Rakovac.<br />
O modernom operativnom liečenju hipertrofije prostate.<br />
Od dra. Dragutina Schwarza, plimarnog liečnika u bolnici milosrdne braće u Zagrebu.*<br />
God. 1893. izvela se prva objestrana kastracija radi hipertrofije pt'ostale.<br />
Izveo ju je Ramm u Christianiji. Do toga vremena običajne operacije kod tr.<br />
s tolikimi mukami skopčane bolesti bile su tako težke, tako opasne i uz to<br />
problematične vriednosti, da se je ća i kastraija kao liek proti Loj tegotnoj<br />
bolesti, kad su viesti o njenih povoljnih uspjesih sa raznih strana staroga<br />
i novoga svieta učestale, s požudom sa strane kirurga prihvatila. Koliko bolestnici<br />
od te nesretne hipertrofije prostate trpe, dokazuje najbolje,· da se j<br />
toliko bolestnika našlo, koji su na tu, baš ne osobito obljubljenu operaciju<br />
pristali, jer već g. 1895 mogao je White sabrati 111 sluajeva te operacije,<br />
obavljene uslied spomenute indikacije. On opisuje, kako se i najteži simptomi,<br />
silna dysurija, upala mjehura, sopor, već za nekoliko dana znatno umanj uju.<br />
U većini se je slučajeva moglo umanjenje prostate neko vrieme posije operacije<br />
objektivno konstatovati, u · drugih se je moglo samo zaključiti iz popuštanja<br />
svih tegoba, da je prostata splasnula. Baš srednji dio prostate osobito<br />
je bogat žliezdami i baš žliezde atrofiraju po Whiteu najbrže iza kastracije<br />
i tako tumači upravo čudu naliki uspjeh kastracije na mokrenje. Vene mj eburnih<br />
stienka izpražnjuju se u plexus prostaticus, i tako se razjašnjuje, kako<br />
se cirkulacija u stienkah mjehura, kad se hipertrofija prostate umanjuje,<br />
opet uredjuje i time tako brzo povoljan upliv na upalu mjehura opaža.<br />
No pita se : zašto se prostala umanjuje iza kastracije? Teoretična poclkriepa<br />
te operacije, kakovu nam White . pruža, ne čini. mi se baš sjajnom.<br />
On si pomaže analogijom djelovanja kastracije kod žene na miome materice.<br />
Ali ta analogija hramlje. Miomi se materice obično razvijaj u, kad se žene<br />
nalaze u punom cvietu svojega spolnoga života, a čim spolne žliezde prestaju<br />
funkcijonirati, miomi se obično više manje regresivno metamorfoziraju. Haš<br />
obratno je s hipertrofijom prostate. Prostata hipertrofira tek u doba, kad su<br />
mužke spolne žliezde već svoju zadnju rieč progov0rile ili kad samo kukavno<br />
* Predavao u mjesečnoj skupštini "sliora lie
Liećnićki Viestnik 1886. Hr. !l.<br />
Suglasno se sa svih strana javljali uspjesi u liečenju hipertrofij e pro<br />
state što kastracijom, što resekcijom vasorurn deferentiurn, tako, da se je već<br />
moglo smatrati suvišnim dalje što dodat i ovomu obilju izkustava, kad no se<br />
prošli tjedan u Deutsche med. Wochenschri ft " najednom oglasi Czerny<br />
člankom pod motom : »\udiatur et altera pars«. Czerny se velikom žestinom<br />
obara na entuzijaste za kastraciju i diže svoj ugledni glas p1·oti sistematičnom<br />
škopljenju radi hipertrofije prostate. On izvješćuje o trih slučajih, koji su<br />
na njegovoj klinici na obje strane kastrirani. Jedan je umro, a dva su neiz<br />
liečena ostavila bolnicu.<br />
Po tom držim, da neee biti suvišno, da se o s vako m poj erl.inom slučaj u<br />
dalje re ferira.<br />
18./II. potraži našu bolnicu seljak V. lVI., 58 god. star, navodno pr-ije<br />
uviek zdrav. Bolestan j e četiri mjeseca, mora ecš6u vodu puštali, po noći i<br />
po danu svaki pol sata, i silno ga. peee kad mokri. Voda je bila pri je ve6inorn<br />
1\!2 Llečnički Viestnik 1898. Br. 5.<br />
·-·-·-------------<br />
rado u svo.ie vrieme podložilo l tomu, samo da se od boginja obrani. Kamo<br />
ćeš krepčega dokaza o satanskom strahu prošlih vjekova pred biesom bogi<br />
njaste zaraze ?! Sve da nam se kako rekoh još sada koža ježi pred izustom<br />
rieči variolacija, ipak valja da se s njom dulje pozabavimo. Variolacija najme<br />
pokazuje nam se u razvitku zaštitnog liečenja, njegovom maticom ili izho<br />
dištem dalnjih protusred5tava u gušenj u te kuge. Na tom poprištu, sve do<br />
današnje usavršene metode, mogle bi se postaviti tri periode. Najme variolacija,<br />
vaccinacija i anirnalna vaccinacija. Da li će znanstveni napredak na<br />
temelju moderne bacteriologije, kako prot: Leyden*) misli, na tom polju ubrati<br />
lovor-vienac :::lave i čovječanstvo još većom blagodati usrećiti, o tom će nas<br />
poučiti budućnost.<br />
Metoda variolacije čini se, da je u Europi bila razpl'ostranjena već god.<br />
1755, a nekoji povjestničari prenašaju ju ća u godinu 1000 pr. Kr. Njeni<br />
uspjesi, sve da su bili nesavršeni, mutni i dvojbeni, širili su se munjevnom<br />
brzinom tako, da je već god. 1720 žena englezkoga poklisara na turskom<br />
dvoru Montagne prenesla iz Cari grada u London na nitih osušenu lymphu i<br />
njom dala uspješno ciepiti svoga sina, u koga se, kašnje pojavivše se boginje,<br />
osipale neobično blago i malne nezamjetljiva. Odvažnost Montagne-ove žene<br />
pobudila je mnoge englezke liečnike, kao Suttona, Dinsdale-a i mnoge druge,<br />
da variolaciju što bolje usavrše i upodpune. tako da su oni iz opreznosti<br />
vadili lymphu iz čistih prozirnih čahurica, a ne od gnojivih mutnih prišta,<br />
kaošto se je prije njih činilo. Godine 1768 dade Katarina IT. variolirati sebe i<br />
svoga sina carevića Pavla, te je u tu svrhu pozvala dra. Dinsdale-a, koga je<br />
za liepi uspjeh još ljepše nagradila, pokloniv mu pol miliuna rubalja u ime<br />
nagrade, 25.000 rub. doživotne penzije (rente) i čin državnoga nadsavjetnika.<br />
To je nesporno najveća nagrada, što je liečnika, od kako sviet postoji, zapala,<br />
a može se uztvrditi, da dok bude svieta i vieka drugi Dinsdale se roditi neće.<br />
Istina, refleksijam, koje mi se silom namiču, upiruć oči u to ogromno blago,<br />
nema tuj . mj esta, nu •si licet parva componere magnis • i kao protivni<br />
ekstremni kuriosum spomenut ću ovdje, da poznam u nekoj zemlji liečnika,<br />
koji iza sebe imad8 do deset hiljada uciepljenika, i koji mi se nedavno tužio,<br />
kako mu, nastavljaj ućemu ll. hiljadu te zaračunavšemu mršavu petaču na<br />
temelju pridonešenog računa o faktičnom tom potroškt.i, za naredbom propisanu<br />
razkužbu, istu brisalo obrazloženjem, da je svaki liečnik dužan držati<br />
svoje orudje i sprave u aseptičnom stanju. Dakako, da mu ja te motivacije<br />
nemogoh strpati u njegove vruće moždjane, osobito odkada mu saobćih Dinsdaleov<br />
nečuveni slučaj. Od onoga vremena moj siromah drug neprestano<br />
snatri o Dinsdaleovoj zviezdi sreće, potonuloj na dno našega sinjega mora.<br />
U to je vrieme ista carica Katarina pisala Cerujilevu, ruskomu poslaniku<br />
u Englezkoj, sliedeće značajne rieči, iz kojih se i danas jasno još vidi i<br />
čuje strah i trepet pred zarazom boginjami ili kozami. »U nas •, piše carica,<br />
•govori se sada lih o dvojem : o ratu i o riepljenju boginja (variolaciji).<br />
Počam od mene i moga sina nema išto znatnije kuće bez uciepljenika, a<br />
mnogi i mnogi žale, što nisu mogli biti uciepljeni, jer su naravne boginje<br />
*) Eriiffn ungssitzung des XIV. Oongresses fiir innere Medicin in Wiesbaden (8.<br />
April 1896).<br />
Br. 5. Liečnički Viestnik 1898. 1213<br />
-----·---- -- ---------- -- --------·--<br />
sretno pre boljeli. Čudnih li prilika ! Prije mjesec dva nehtjede ·ni živa<br />
duša što čuti o ciepljenju, a sada ga svi drže spasom«.<br />
Ruska akademija znanosti, slaveći 1848 stogodišnjicu variolacije Kata<br />
rine IL, razpisala je nagradu od 3000 rubalja za najbolju radnju oko usavršenja<br />
ciepljenja boginja. Nagradu polučiše Pissin iz Vratislave i Kešter iz<br />
Monakova. To spominjem za to, da · se vidi, kako pred ·25 <strong>godina</strong> nije u<br />
velikoj Rusiji bilo domaćeg stručnjaka ni na ovom polju. Ako se pako, tada<br />
iza kratkoga ipak razdobja od tih 25 god. osvrnemo na stanje ruskoga<br />
liečničtva , dobiti ćemo i· uz te · slike pojam o naglom nu i gorostasnom<br />
napredku liečničkih znanosti u Rusiji.<br />
Poznato je, da je najslabija stra-n a variolacije bila ta, da su se boginje<br />
varioliranomu osule poglavito i osobito gusto na licu i tuj ugrozavale imenito<br />
očinji vid. Ako još k tomu uzmenio u obzir, da se · variolacija riedko gdje<br />
povjeravala opreznomn, smotrenomu liečniku te je na taj način taj postupak<br />
mogao bili, a prečesto sbilja je i bio, opasniji od samih boginja ili koza,<br />
moći ćemo još danas bar iz daleka i opet pomisliti na onaj, našemu poko<br />
ljenju neshvatljiv strah i trepet pred zarazom od boginja, kad evo vidimo,<br />
kako se staro i mlado, bogato i siromašno sve rado podvrgavala tomu<br />
prerlusretnom vračenju. · Variolacija, kojoj je težko sada odkrojiti sudbinu,<br />
negledeć na dobre uspjehe, što ih svojedobno u pravih ruku poluči, imade ipak<br />
Lu zaslugu, da je pripravila tlo lakšemu shvaćanju značenja i koristi kolosalnomu<br />
obretu - uzsliedivšoj vaccinaciji, kojoj bje sudjeno ugledali sviet<br />
2. svibnja · 179li. bogodanim izabranikom Jennerom.<br />
I ako će se ovRj povjestni oris malo otegnuti, držim ipak za shodno,<br />
da o postanku i biću Jennerova odkrića dadem rieč samomu tomu veleumu.<br />
.Jenner naime piše : · •.lednom, baš za vremena mojih studija o boginja h,<br />
naišav na više slučajeva ospica kod krava, sunu mi u glavu misao, da<br />
prenesem te kravske · ospe na čovjeka, a od ovoga za tim na drugoga<br />
čovjeka i t. d. Nestrpljivo čekah sgodnu priliku za ostvarenje svoje namisli,<br />
i to vrieme, ta prilika dodje. - Prvi pokus učinio sam na 8-god. dječaku<br />
Jamesu Phipps-u, koga sam na ramenima ciepio .jz ruke kravarice Sarah<br />
Nilmes iz Berkeleya, koja se, dojeć boginjavu kravu, bila slučajno boginjami<br />
nategla. Ospa, koja se na to osula, bila je vrlo slična čibuljicam varioliranogn<br />
čovjeka, nu pošto sam obće slanje i poboljevanje na tom vacciniranom<br />
dječaku jedva mogao zamietiti, vrlo težko mi je bilo vjerovati, da je Phipps<br />
tim ucjepom poslao za variolu nepriljepčivim. Za to sam ga 1./7. prvi put,<br />
iza njekoliko mjeseci drugi put, a za 5 <strong>godina</strong> po treći put izdašno va1·iolirao,<br />
a on ni da bi jedanput obolio od · boginja, Sad mi je to bilo dovoljnim<br />
dokazom da je Phipps postao i sbilja nepJ'iljepčiv od uciepa, učinjenog 14.<br />
svibnja .. Te kontrolne pokuse pravio je .Jenner javno te u pritomnosti više<br />
liečnika.<br />
Nastavljajuć ovim načinom svoje mnogobrojne pokuse. i polučiv na 17<br />
uciepljenih isti povoljan uspjeh, odluči Jenner izdati svoj svjetoznani epohalni<br />
Inquiry.* Ovaj spis proleti munjevnom brzinom sav sviet, njim ovjekovječi<br />
* Naslov tomu glasovitom u dj elcu jest : "An inquiry into the causes and effects<br />
of t1e vari olae vaccinae, disease discovered in some of the western counties of England,<br />
particularly Gloucestershu·e and known by the name of the cow-pox. London 1798.<br />
·<br />
5 7 str. sa 4 ali ke. · · · ·
Llećnićki Vie::;tnik <strong>1896.</strong> Br. 5.<br />
Jenner svoje slavno ime. Godine 1814. pozva ga car Aleksandar I. k sebi,<br />
te pl'imiv ga kra\jevskimi počasti, reče mu : »Vi morate biti vrlo sretan, jer<br />
ste zadužili vasiona čovječanstvo, a to neka Vam bude ne izcrpivim vrutkom<br />
naslade prave. - Milo, vrlo milo mi je čuti da stekoste .zahvalnost, pohvalu<br />
i priznanje cieloga čovječanstva l« Nu ni Jenner, kao što nitko na svietu ne<br />
osta bez protivnika. Prva se proti njemu dignula Royal Society u samom<br />
Londonu, kojoj je Jenner svoj Inquiry ponudio za njene Philosophical Transaction,<br />
držeć tu radnju odveć neznatnom i spominjuć ga, da bi tobože mogla<br />
potamniti slavu i sjaj njegovih prijašnjih publikacija. I to neka služi medjutim<br />
dokazom o velikoj učenosti glasovitoga toga muža. Za kraljevskim znanstvenim<br />
družtvom digoše se mnogi drugi auktori, koji mu nepravedno i neopravdano<br />
spočitavahu, da si on krivo prisvaja pravo toga izuma, .čega, kako iz same<br />
one radnje proizlazi, nije Jenner nikada učinio, već vazda pošteno i jasno<br />
priznao, da je i pred njim ideja uciepa bila dovoljno poznata, dapače on se<br />
u glasovitom onom spisu sam ne može dosta načuditi, kako su tako dugo<br />
kravske ospe i njihov odnošaj, prema od njih oboljelih lj udi, mogle ostati u<br />
tmini i neizvjestnosti. Za tim nastavlja dalje: •Iz svega toga lasno je moći<br />
uviditi, da za odkriće vrlo važnog svojstva kravskih boginja nemamo biti<br />
zahvalni lih jednoj osobi, već mnogim iztražiteljem. Pokusa i poučavanja<br />
bijaše sva sila, nu sva bijahu osamljena,· slučajna, raztrešena, ne dosta vierna<br />
i preslabo ocienjena. Od svega ovakovoga materijala valjalo je izabrati pravu<br />
vriednost, procieniti ga, dokazati, uvjeriti, skovati jedan čvrsti neprekinuti<br />
lanac, izjasniti objekat i kritički njegov odnošaj prema faktičnom i praktičnom<br />
značenju izuma•.*<br />
Za to veliko djelo bje odabran Jenner, i on je, kako ćemo viditi, sve<br />
nebrojene težke zaprieke oborio, svladao, te svojim velikim umom i neobičnom<br />
učenošću slavodobitno koncu prispio !<br />
Iz samoga njegova pera doznajemo, da je jur god. 1713. njemački djak<br />
Sulger napisao liečničku disertaciju •de lue vaccarum•, u kojoj razlaže, da<br />
ljudi nate pe ni tom bolešću, ne dobi vaju koza ili boginja. Malo zatim ( 1715)<br />
opisaše kravje osr.e Lacisy i Ramaccini, koji stadoše kasnije otimati Jenneru<br />
prvenstvo. Nu ne osta borba lih pri tom, već povukoše velikoga ovoga umnika<br />
pred sud, koji ga obtužbe rieši, jer sve objede bijahu neosnovane, pa kao<br />
takve nije zaista vriedno ni spominjati ih. Ne uspjev ni tim, udariše protivnici<br />
. Jennerovi ješ žešće, razlažuć i biedeć ga, da uciepljuje ljudem krv i otrov<br />
životinjski. Od tih protivnika najdalje podje W. Rowley (1805) pišuć : » Poslie<br />
uvedenja ciepljenja boginja razne bolesti pojavivše se dosele lih na maršetu,<br />
napanu sad i čovjeka, kao n. pr_ : srbež, gnojne ospe, crne koze, bezbrojni<br />
ogavni osipi i lišaji, prava slika otrovane krave, crkavajuće, izbuljenih očiju«.<br />
A Ring piše : •Neka žena tuži se, da njena kći, poslie kako je uciepljena,<br />
kašlje poput krave, te da joj cielo tielo orunjavilo •. Po selih da su već<br />
davno prel!tali ciepiti boginje, jer da uciepljeni ruče kao bikovi.<br />
Sve to i još više nije moglo na put stati dalnjemu širenju ciepljenju<br />
boginja osnovanom na tvrdoj zasadi, te je već godine 101. bilo više od<br />
l 00.000 uciepljenih ili vacciniranih.<br />
* Kamo sreće, da je moći bar ovoliko utvrditi o dosadanjih bakteriologičkih izumih<br />
prema svagdanjemu na§emu izkustvu. (Opazka pisca.)<br />
Br. 5. Lif'čnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
Vaccinacija ima tri poglavite velike zasluge. Prva od najvećih jest ta,<br />
što je pružila nepobitan dokaz, da kravske boginje, prenešene uciepom na<br />
čovjeka, zadobiju to svojstvo, da mogu bez uštrba njihove pakosti i osebujna<br />
djelovanja, biti prenešena ad infinitum od čovjP-ka na čovjeka, pridržav<br />
pri tom uviek ono isto svojstvo, koje ima lympha od krave neposredno<br />
.<br />
<br />
Druga, što je Jenner njenom pomoću (prvi dakako) upozorio potanko i<br />
točno na sličnost pravih kravskih boginja sa čovječjimi i nazvao sve druge<br />
osipe i lišaje, lažnimi ospami, dokazav 30-godišnjim izkustvom da se lih i<br />
jedino u pravih kravskih kozah nalazi zaštitna moć proti čovječim boginjam.<br />
Treća je nemanja zasluga vaccinacije ta, što je .Jenner njom prvi<br />
pokazao na uzroke neuspjeha, što no su prije njega svi protivnici prečesto<br />
doživi li. On naime sam veli : Ako cjepivo prije svega ne čuvaš od prevelike<br />
studeni ili obratno vrućine i preobilna svjetla, ono, pa da se po svemu<br />
liepo i primilo, izgubi svoje specifično svojstvo, ne će moći u organizmu<br />
uciepljenika izazvati onih promjena, koje čine čovjeka za naravne čovječje<br />
boginje nepriljepčivim.<br />
To su dakle sada jur priznate glavne zasluge .Jennera, komu se sviet.om<br />
slava ori, i o kojem pravo Bohn veli, da njegovo odkriće nje slučajno, nije<br />
sretni pronalaz bez kontrole, uporabljen žurno, neposredno na čovjeku, kao<br />
što to biva novijimi modernimi iznašašći naše znanosti. Nije tuj rieč o<br />
čijem god mnienju ili uvjerenju, vjerojatnosti ili hypothezi, već o naučnoj<br />
cinjenici, osnivajućoj se na izkustvom utvrdjenoj podlozi prošlosti, kojoj bi<br />
moglo zaviditi bilo koje odkriće u medicini.<br />
A Hubert sgodno doda,je tomu, iza kako naglašuje svim nam poznati<br />
nedvojbeni faktum, ria je jedan puni viek, prem dovoljno vrieme, iza kqjega<br />
se pr·iznanjem može na prošlost obazri e ti, pitanje: • Eda li je ci ep ljenje<br />
boginja, vaccinacija sbilja jedno od sjajnih odkrića svih viekova i, velilm<br />
pobjeda čovječjeg iztraživanja nad razarajućom silom prirode ? ! •<br />
U oči stoljetne svečanosti uzkliknimo i mi na ovo pitanje : .Jest -<br />
hvala i slava velikom Jenneru!<br />
Zdravstvena izvješća .<br />
Obća i javna Huttl er-Kohlhofer-Monspergova zakladna bolnica<br />
pod zemaljskom upravom u Osieku. (Ravnatelj i primarni liečnik dr. Vatroslav<br />
::;; chwarz.)<br />
:t.a mjesec veljaču <strong>1896.</strong><br />
Preostalo je u liečenju koncem mj eseca siečnja 190 bolestnika; iz nova pridošlo ih<br />
je 182. Ukupno bje dakle u mj esecu veljači liečeno 372 bolestnika, sa brojem obslrrbnih<br />
dana 5800. - Odpadak iznaša 1!l2, dakle preostaje koncem veljače 180 bolestnika u bol<br />
ničkoj nj egi.<br />
U polikliničkom ambulatorij u zavodskom bilo je u ovom mjesecu 47 siro-<br />
mašnih i bezimućnih bolestnika bezplatno liečeno.<br />
It a č u n li e k o v a hr.našao je u ovom mjesecu 143. for. 44 nvč. ili na clan i glavu<br />
računajuć 2·47 novčića.
1211 LJečnički Vlestnik <strong>1896.</strong> Br. r, ,<br />
Po uadležnosti primlj euo je ,u liečenje. ovaj mjesec : Iz Hrvatske i 8lavonije 112, iz<br />
Ugarske 56, iz Moravske l, iz Kranjske 6, i;, Galicije 2, iz dolnje Austrije 2, iz austrijskog<br />
Prilnorja t,' iz 'l'ruske l i iz Francezke l.<br />
.<br />
I. o d i el (za unutarnje bolesti). Preostalo u liečenju koncem . mjeseca siečuja 70 bolestnika<br />
; pl'idošlo ih je· iznovice 92. Ukupno bje · daJde liečeno 162 bolestnika.<br />
Od ovih j e izliečeuo 69, poboljša·no ·ll, neizliečeno 6, · :t umrlo ll.<br />
Preostalo· je u liečeuju koncem veljače 65 bolestuika.<br />
Uzroci smrti bijahu : crijevu a pošalina l, upala pluća l, plućnR nabuhlost l, sušica<br />
2, grieške srdčauih zalistaka 2, razšit· srca 1; rak jetara 1, krvotok u mozgu l i osta1jelost l.<br />
Bolestuici toga mjeseea bolovahu od bolesti : kolotečnog sustava 10, dihala 73, :probavila<br />
25, močila j spolovila ']' živčevlja 12, krvi i pretvora 17' khžnog značaja 15. -<br />
Umoboluih bilo je !).<br />
II .. o d i e l (za kir.uržke bolesti) .. Preostalo je u liečenju koncem siečnja 120 bolestnika<br />
; pri došlo ih je iz nova 90, Ukupno bje dakle liečeno 210 bolestnika.<br />
Od ovih je odpušteno: izliečeuo 6H, poboljšano 14, neizliečeno 9, a umrlo 3.<br />
Preostalo je u liečenju koncem veljače ·115 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu : Rayml'udova bolest (gangraena· symetrica) l, mk materice l<br />
prištinuta kila· (upala pluća) l.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolovahu od : uovotvorina 10, ozleda kože i mišičja 14, o;,leda<br />
·kostiju. i sglobova 6, bolesti kolo!ečnog sustava l, očiju 2!>, ušiju 2, spolovila i močiln lO,<br />
kože (iznzam bolesti aifilitičkog značaja) i podkožnog veziva 33, probavila li, bludobolje Hl,<br />
gibala 13, krvi i pretvorbe l. -·Ro d i lj a bilo je· 8, o
Llec':!nidki Vicstnlk 180(). Br. r).<br />
eriepuvi wt krovu jo1lan 1lrugogn pokrivaju. l'o)uij to svo vatom i uuwt:j nogu povojem<br />
od calicota. Nogu nekn .. leži malko povisoko, a povoj se mienja, kad gnoj probija. Tako će<br />
nlcera u skoro zaeieliti. Ako bi napokon ciejcnje sporo HHo, pak bi još ostalo maleno<br />
otvoreno m jesto, posipa,j g:t s ovim prahom :<br />
Hydrarg. ozojodolic. 1.0<br />
Tale. venet. !19.0<br />
lVl. D. S. l'rašak. (lVl inchn. med. W ochenschrift. br. 34. 1892.)<br />
L.<br />
Dr. Orloff. Liečenje kapavca f'onnaldehyclorn. Pisac je u 10 slučajeva akutnog<br />
kapavca dobrim uspjehom raztopinu fo rm al d eh yd a upotrebio. Raztopina nesmije više<br />
od 5"/0 sadržati, može se ali rabiti dapače i u početnom žestokom stadiju bolesti, bez da<br />
bi se pokazali štetni nasljedni pojavi. (Bpa'l. 1895. p. 714.)<br />
Ch. B. Williams. hiek ·od S1bŠ'ice. Pisac preporučuje: oi. menthne pip., koju<br />
1Iaje u formi mixture za unutarnju p ora bu:<br />
R.p. 01. menthae pip.<br />
Creosoti purissimi a:a. :!.:30<br />
Chloroformi puri 1.80<br />
Spir. vini rectif. qu. sat. ad 180.0<br />
1\L D. tig. : 3 put na dan po l kavsku 7-ličicu.<br />
Ovu unutarnju therapiju pc, d pomaže W. istodobno i i n h a l a e i j a m i :<br />
R.p. Creosoti puriss. H.MI<br />
OI. menth. pip.<br />
Tet. conii aa. 7.00<br />
Alcohol. qu. sat. ad .'10. - 3000 "<br />
Po svakih 500 imunizacionih jedinica stoje 4 marke (·e :J for. 40 nvč.).<br />
Ta nova 4 broja seruma nazivlju "visokovriednimi" (hoehwerthig). Oni omogu<br />
ćuj u to, da se veći broj imunizacionih jedinica u što manjoj mjeri tekućine upotrehiti<br />
u:r.mogun. Pojedini brojevi etiqnettirani su i različit.imi bojami.<br />
(Rundschau F. Pharmacie, Chemie etc. 1816. br. :J.)<br />
Schwarz.<br />
U br. l. "L. V." pod : 'l.'eranpetičnimi crticami ima tisk:trskn po"rieškn "' ; u lO. red ku<br />
o!l ozdol !:itaj : "a cidi benzo1ci" a ne "a. benzini·'.<br />
Listak.<br />
Crtice iz života liečnikova..<br />
U posljednjem podlistku priobćio sam ti, dragi sudrnže, ugodnu viest, da m1 .Je<br />
sreta u dio pala postati batinikom - ne možda koje zarazne bolesti, koju liečnici obično<br />
od svojih bolestnika nasljede, već da sam postao ba"Štinikom one skupociene knjižice<br />
Br. fl . Liečnićki Viestnik <strong>1896.</strong> 129<br />
blagopokojnog kovai::a B., u kojoj sn svi po njem doživljeni dogodjaji godimice zabi<br />
lježeni bili.<br />
U toj knjižici unišao sam na jednu sgodu, doživljenu po tom kovaču, koja je toli<br />
originalnih motiva, da ih sigurno ne ćeš naći u nijednoj lokalnoj kronici bud kojeg mj esta ;<br />
a pošto je pak u tom dogot'ljaju uprnvo lieenik konačnu odluku izrekao, · mislim da se<br />
niže opisani dogodjaj u okvir ovih crtica uvrstiti može.<br />
.T ednog proljetnog dana bili su žitelj i rodnog mj estanca našeg kovača silno uzrujani<br />
i zastrašeni. Ozbiljna i plahn Jica pojedinih gradjana odali su okolnost, da se je u istinu<br />
moralo ili nešto strašnog i neobičnog dogoditi, ili ela se je jur približio onaj kritični dan<br />
Falbov I. reda, u kojem će sav ovaj čalarni sviet ići - rakom fu ćkat.<br />
Po ulicah vidjelo se hrpe lj udih, koji su si u uho šaptali najnoviji grozni učin našeg<br />
kovača u svih istinitih i neistiniW1 variacijah, dodavši jošte kojekakva dvojbena nadopunjenja,<br />
a za čas eto povjerenstva, sastojećeg od gradskog sudca, župnika, fizika i perovodje,<br />
kako znojnim licem hrli izravno na mjestno groblje.<br />
Množina lj udih iz svijuh slojeva pučanstva dočekalo je na groblju povjerenstvo, a<br />
u sredini tih lj udi stoj ao je mukte naš kovač oborenim licem k zemlji i rukom naslonjen<br />
o motiku. A šta se je toli strašnog dogodilo ? l>itat će nestrpljivi čitalac.<br />
Naš kovač izkopao je potajno na groblju trupla troje prije više mjesecih naglo mn<br />
umrle dj ece, te ih položio u jednu novo sagradjenu praznu grobnicu.<br />
Gradski sudac kao strog inkvizitor započeo je odmah na licu mj esta preslušavanje<br />
oht.nženog kovnča.<br />
"Nesretniče, što ste počinili", zagrmi nacl nj im zlovoljno gradski sudac, "neznate li<br />
vi, d:t vas radi toga protuzakonitog i zabranjenog čina čeka stroga kazan i težka tamnica ?"<br />
""Nnj mi oprostiju njihovo gospodstvo gospona sudca i slavne komišij e ovo moje delo" ",<br />
odvrati mu kovač, ""znaju, išel sem im denes v jutro poleg cintora z motikom u ruci na<br />
moje polj e, da kuruzu okapam, kad najenput čujem z groba poznate glnse moje dj ece,<br />
!m k mi žalostno kričiju : Japica, japica, stante malo i skopa:jte illiS iz groba vun, zemljn<br />
nam jako na prsa tišći, nemremo dihati, pak se bumo svi zadušili. A prosim ih njihovo<br />
gospodstvo gospona sudca dugo sem premišljaval, pak kaj sem mogel drugo včiniti, ze!<br />
sem motiku, skopal sem si djecu z grobov i položi! ih vu ovu novu pivnicu. Da su oni<br />
otac ove dj ece i poslušali ov krič, warn, da bi oni tak včiuili, kak sem ja včinil.""<br />
/lačudjenim licem slušalo je povjerenstvo navode našeg kovača. Gradski sudac<br />
obratio se je un uredtućeg liečnika s upitom, nije li taj neobičan dogodjaj u savezu s:t<br />
dusima odnosno spiritizmom, to je župnik zaniekao, dočim je Jiečnik poput delfijskog<br />
gatališta odlučno i konačno izrekao, da naš kovač trpi na jednoj kroničko-neilr.Jiečivoj<br />
mani u glavi, usljed koje maue da mu gangliove stanice u velikih moždj anih u podpunom<br />
redu i skladu nisu, čega radi da mu se taj učin u grieh upisati nemože.<br />
Tako je naš kovač po drugi put odriešen inkriminiranog mu učina.<br />
J ed va što sam ti, dragi s udruže, ovu sgodu iz pozn:tte ti knjižice prepisao, da ju<br />
"Liečnikom Viestniku" dostavim, pokuca netko na vrata sobe moje, na što unidj e u sobu<br />
selj ak iz obližnjeg mjestancn K., te mi pokaže krasan za operaciju upravo prikladnu<br />
epitelijom.<br />
"Znaju, gospon doktor", reče mi seljak, "došel sem k njim, naj mi tn buticu vun<br />
:r.režeju. Susjedi z mojeg sela me nagovaraju, naj idem v Zagreb :r.emaljskomu doktoru na<br />
vraetvo ; ja si pak mislim, kaj bum ja tak daleko putu val, idem p redi k njim, mojem n<br />
varmegjijskomu doktoru, kajti sem ču!, dn oui i tak više put v JeLu putujeju v llagreh<br />
zemaljskomu liečniku v školu, pak se od njega ono vučiju, knj još prav ne znaju".<br />
"Upravo ste pogodili", odvratim mojemu seljaku, " ostanite nekoliko dnna ovdje, p:tk<br />
ćete biti posluženi operacijom". Dr. B.<br />
Razpravne viesti.<br />
Mjesečna skupština sbora liečnika kraljevina Hrvatsk e i Sla<br />
v o n i j e n Zngrebu bila je dne 27. travnja <strong>1896.</strong><br />
Pošto se je :r.apisnik posljednje mj esei::ne skupštine ovjerovio, izvjeHćuje predsjednik<br />
:t IlO Llećnlčk l Viest.nlk "<strong>1896.</strong> Br. ll<br />
pom. lieč. u b
lli Uoc':nlhJyctiine nicht nniihnliches Kniitchen mn<br />
lioruhautrande auf, wiihrcnd
134 Liećnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
Ovih dana dopade mi slučajno rnkuh u Medic. Biulioth. Nr. 73-80 upravo izašlo<br />
dj elo dm. J er\>me Lange-a i dra. Max. Briickner-a u Lipskom : Grundriss der Krankbeiten<br />
de Kiudesalters, koji na strani 416. o migraini u dj etinjoj dobi vele: "Die Symptome sind<br />
im Allgemeiuen clieseluen wie bei m Erwachsenen : nach gerin gen Prodromen etc. (dakle ni<br />
ovim nije kuriozum.) Sliedeći pasus iz ti čem ali osobito citirajući ga u ci el osti : "Ziemlich<br />
hilufig, im Gegensatz zu anderen Autoren sind uns die Formen von Hemicranie mit.Flim<br />
merscotom vorgekommen. lVleist tritt zunilchst im Gesichtsfeld einseitiges Flimmern auf, dass<br />
allmii.lig festere Gestaltung anzunehmen scheint, hald sind es leuchtende, zitternde Jf,ick<br />
zackliuien oder concentriscbe Kreise ; will mann aber die Figuren genau cliiferenziren, so<br />
liiseu sie sich in einen zitternclen N ebel auf, um bei N a.chlass eles Versuches bal d wie der<br />
Gestalt anznnehmen.<br />
Stets beg i n n e n sie a m Rancle el es Gesichtsfelde:; und gehen lang<br />
" lUli a b er s i e h e r v o r w ar t s b i s z u r M i t t e cl e s s e l b e n.<br />
Da je Charcot tu bolest naprosto nazvao "une branche du gmncl arbre de l' hyterie"<br />
nisam uz sav trud nigdje naći mogao, i bio bi g. kolegi 7-:thvalan, da je citirao to mj c:-;to.<br />
Za;to se g. kolega u uvodu odmah· toliko uvire u hysterij t', nerazumijem, pošto<br />
sam ja i onako naglasio, da imptomatičn a forma migmine ophthal.mique dolnzi i kuti<br />
hysterije, kao ;to i uremije, progresivne paralize Jacksonove epilepsij e, poto demon:-;trirmm<br />
holestni ea niti je hysterična, niti naginje na hyteriju, nit-i ima "bujnu hysteričnu anmnuew",<br />
niti osjel:a "hyperaestheRiačno·· da bi se mogla razviti "takova sindromalična slik:"<br />
Ona je doduše Vl·lo točno mtpadlj opisala, nko j ne "bai\ kao da to bijae jučer", nogo<br />
pred 3 mjeseca, a to za pamćenje lG-godišnjoj inteligentnoj dj evojci nije predugo.<br />
Dr. ], u; ić- M a t k o v i č: N a razne primjetbe g. kolege Gutschy-a u kratko iztakn uti<br />
ću najprvo, da o ovoj bolesti vladaju elva glavua mnieuja.<br />
Svaki pliznnje, da obstoji migraine ophthalmique, i to u formi symptomatique, dapače<br />
Latham, Allbutt već pod jednostavnim imenom migraiue opht.halmique razumiju samo formu<br />
symptomatique. Svaki i to priznaje, a i sam g. predgovornik, ela ova forma nikad se ne<br />
pojavlja prije 25-30 <strong>godina</strong> .<br />
.Migraine ophtlmlmique icliopathique mnogi nenrepatolozi negiraj u, a većina oftal<br />
mologa poriče joj svaku entitet, smatrajuć je kao vari ati o hysterica ili variatio epileptiformicn,<br />
te u tom pogledn naveo sam rieči Charcota, koje su doslovce : ,,'routes les symptomes ih;<br />
wut proteifonnes variable que aim
lil!l Llečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 5.<br />
P. n. gospodi članovom sborovim !<br />
Kod pregledbe na§ih računa koncem prvoga eetvrtgodišta tekuće godine ustanovismo,<br />
da još nije uplaćeno u ime članarine za tekuću godinu preko 700 for., a u ime članarine<br />
od prošlih <strong>godina</strong> blizu 500 for., dakle duguju p. n. gospoda članovi ovomu sboru znatnu<br />
.<br />
svotu od preko<br />
1.200 (jednu hiljatlu i tlvie sto) im•inti.<br />
Po naših pravilih ima se članarina plaćati unapred.<br />
Sbor ima svojih obveza, kojim udovoljiti mora, a moći Ge im udovoljiti samo onda,<br />
ako p. n. gospoda članovi budu udovoljavali svojim dužnost.im.<br />
Molimo s toga p. n. gospodu naše članove, da što prije polože svoj u dužnu<br />
uplatu bud neposredno, bud poštanskom naputnicom kod M j e n j a č n i e e h r v a t A lc e<br />
e s k o m p t n e b a n k e u Z a gr e b u, J e l a č iće v tr g 3.<br />
ODBOR.<br />
Poziv i molba.<br />
Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti u Zagrebu dostavila<br />
je ovomu sboru poziv gradskoga poglavarstva Dole (departement Jura) u Francezkoj,<br />
rodnoga grada Ljudevita Pasteura, za prinos k trošlcovom za spomenik, koji bi se imao<br />
podići ovomu toli zaslužnomu velikanu u znanostih bioložkih.<br />
U Karlovcu umro je tr riedkoj starosti od 94 godine umirovljeni kot. liečnik Antun<br />
Kr i ž e kar, ostaviv iza sebe udovicu i dvoje neobskrbljene dj ece. a niti udovica, niti<br />
dj eca neimadu pravo niti na mirovinu, niti na odhranbinu. Udova moli u sbora pomoći.<br />
Kako pokojni Križekar nije bio član sborov, to joj se iz sborovih sredstava ne može<br />
ništa dati.<br />
U mj esečnoj skupštini držanoj dne 30. ožujka t. g. zaključeno je, da se medju članovi<br />
sborovimi otvori sakupljanje prinosa u obje gore iztaknute svrhe buduć se niti za.<br />
jednu, niti za drugu sborova sredstva nesmiju upotrebiti. Unišli novac bi se polovicom<br />
upotrebio za prinos za Pasteurov. spomenik, a polovicom za udovicu.*<br />
Molimo p. n. gospodu članove, da svoje p1inose poštanskom uaputnicom alju dru.<br />
L. Rakovcu najkašnje do 31. svibnja t. g.<br />
ODBOR.<br />
* Nadalje uplatiše po 2 for. : Gg. drdr. Dokuzović u Bos. Brčkoj, Polietzer · u Karlovib<br />
varih, Alexander, Antolković, Kosirnik, Lažausky, Renbrocin u 7..agrebu ; po l for :<br />
Szaloky Dragutin, kr. kot. liečnik u Korenici.<br />
Ukupno do sada unišlo 43 for.<br />
Mj esečna skupština<br />
"s bora liečnika kralj evina Hrvatske i Slavonije" n 7..agrelm hiti C::e<br />
dne 29. svibnja o. g. u 6 sati posije podne u sveučilištu (u senntskoj dvorani) H ovim<br />
·<br />
dnevnim redom :<br />
l. Ovjerovit će se zapisnik posljednje mjesečne skupštine.<br />
2. Predsjednik izviestit će o sborovih stvarih.<br />
3. Dr. Ivan Matković ml. "Aktinomikosis pulmonum".<br />
4. Eventualni predlozi članova.<br />
Odbor.<br />
Vlastnik i izdavatelj "Sbor liečnika krajevina Hrvatske i Slavonije" .<br />
.<br />
Urednik prof. dr. A. Lobmayer.<br />
Tisak Dioničke tiskare u Zagrebu.
-<br />
-<br />
---- - ':l l<br />
---r::'·<br />
l ..<br />
(<br />
· o<br />
<<br />
o<br />
"'<br />
"''<br />
N<br />
l><br />
<<br />
o<br />
o<br />
e<br />
N<br />
l><br />
(j)<br />
;::o<br />
ITl<br />
m<br />
e<br />
B1•. 6. U Zagrebu 15. lipnja <strong>1896.</strong><br />
==== == =<br />
God. XVIII.<br />
IENIKI VIETNIK.<br />
List izlazi jedanput ;ln. mjesec na podrug do dva arka. - Članovi ga dobivaju bezplatno.<br />
l'redplata za ncčl:movc mL godinu G for., na pol gotline 3 for.<br />
(:!:marina, l>reclplah\ i sve ostale uplate imajtt sc posli,ti "i\ij cnj:tčnici hrv. cskomptne banke" u Za.grebu,<br />
Jelačićev trg br. 3.<br />
Reklamacije J'n.di "Licčničkoga. Vicstnilm." ilnadn s U}n·a.viti na Dio ničku tiskaru u Zngl'ebu,<br />
Prera· lovićeva ulica br. S.<br />
Dopisi se šalju predsjeclničtnt sbora ili urcclničtvu li8ta (prof. dm. A. Lobmayeru).<br />
Za oglase plaća se po dvostupučnom r.edku ili prostoru 15 novč.<br />
Kr. zem. zavod za :proizvadjanje animalnog cje:piva u Zagrebu.<br />
Godine 18n., i to u mjesecu ožujku, započeo je taj zavod svoje djelovanje,<br />
i to u kući, koju je kr. zern. vlada u tu svdm najmila u Gundulićevoj<br />
ulici br. 33.<br />
Pošto su se prostorije u loj kući pokazale kao premalen.e i svrsi u nijednom<br />
obziru ne odgovarajuee, odredila je kr. zem. vlada, da se za kr. zem.<br />
qjepilištni zavod imade sagraditi posebna sgrada.<br />
Gradnjom te zavodske sgt·ade započelo je u prolje6u 1895., a dovršena<br />
i predana je ista na up01·abu kr. zem. vladi početkom ove godine.<br />
Dne l. veljače t. g. preselio se je cjepilitni zavod iz starih prostorija<br />
u novu sgradu, te je započeo u istoj odmah svoje djelovanje. Sgradu sagradio<br />
je gradjevni poduzetnik Kuno Waidman u Zagrebu.<br />
Nova zavodska sgrada nalazi se sada. u Gundulićevoj ulici br. 57. ublizini<br />
botaničkog vrta.<br />
Ista sastoji iz jednokatne kuće sa glavnim pročeljem na upitnu ulicu<br />
prizemnom dogradnjom u dvorištu.<br />
Pročelje kuće stoji prauJa zapadu, dogradnja u dvorištu, u kojoj se nalazi<br />
staja i soba za oper·acije, prarna sjeveru. S grada sagradjena je na suhom<br />
na 2 metra podignutom tcrainu i:.:: najsolidnijeg materijala.<br />
Temeljni zidovi sazidani su iz kamena, zalijeni cementom, te su izolirani,<br />
a zidine nad pivnicom iz suhe opeke. Pod čitavom glavnom jednokatnom<br />
sgradom nalazi se prostrana suha, visoka i pres vodjena pivnica.<br />
U glavnoj sgr-adi na ulicu nalazi se u L katu stan zavodskog liečnika,<br />
u prizemlju s lieva, kad u nutra stupa, stan zavodskog podvornika, s desna<br />
·<br />
i u dogradnji na dvorištu zavodske prostorije.<br />
Te prostorije porazmještene su polag priležećeg nacrta kako sliedi :<br />
I. Ur e d o v n i e a. Ista je prostrana soba sa 2 prozora na ulicu u kojoj<br />
su smješteni sliedeći naredi i predmeti :<br />
a) pisaći stol ;<br />
b) polica za zavodske knjige ;
138 Liečničld Viestnlk <strong>1896.</strong> Br. !i.<br />
e) hladionik . Isti nabavljen je od lvrdke A. Pfauhauscr n Heču , imade<br />
oblik velike \V et·theimove blagajne, te se razlikuje od iste samo time, što je<br />
širi. Razd irljen je na 3 odjela sa i3 jednohilna vratašca, a iz nutra obložen<br />
je !imom.<br />
Duž tih limenih stiena nanizano je sa obijuh strana i od traga više re <br />
dova olovnih ciPvi , kt·oz koje kola dan i noć voda, lwja se privadja u tnj<br />
hladionik iz vodovoda.<br />
Time uzdržaje se n t< •lll hladioniku konstan tna temperatura izmedj n 9<br />
do 10 stupnjeva Celsia , koja je potrebna za uzdržavanje i saeuvanje priredjenog<br />
cj epiva. U tom hladioniku se sve proizvedeno cjepivo sačuva do<br />
od p reme.<br />
d) dva visoka dvokrilna ormara za pohranu instrurnentarija, rubenine itd. ;<br />
e) tezulja (Pra
140 Liećnicki Viestnik <strong>1896.</strong> llr. 6.<br />
Sifilitična · afekcija u plućima dolazi kao i u ostalih ot·ganih kao guma.<br />
Ovi čvorovi razpadaju molekularno, pak kad zaciele, razvije se za lues karak<br />
teri stična brazgotina.<br />
Sifilis u plućima razvije se tek ka:-:no posli e preboljele primarne afekcije,<br />
te se ukazuje pod istimi simptomi kao i druge bolesti u plućima. Osobito<br />
se lahko ta bolest može zamieniti s tuberkulozom, jer i sifilis na pl ućih<br />
prowrokuje kaš
142 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 6.<br />
bolestnici priznavaju, da su trgali klasove pšenice ili da su grizli i žvakali<br />
zrna. No to mnogi rade, a ipak je čudno, da ih tako malo od te bolesti oboli,<br />
premda je najljepša vegetacija toga gri ba na klasovih pšenice.<br />
Način je okuživanja kod čovjeka trostruk. Prvi je taj , da grib sa hranom<br />
dolazi u usta, da se nastani u šupljem zubu, gdje nalazi dosta hrane za daljni<br />
razvitak ; odavle prelazi na čeljust, dri se veziva, gdje nastaju flegmone, koje<br />
se sve više razširuju. Aktinomyces-grib ne treba da se nastani upravo u gnji-·<br />
lom zubu, već to može bili u maloj ranici na sluznici ustiju ili jezika, a onda<br />
vidimo iz početka slične si mptome, kako ih opažamo kod čirova. Predje li<br />
taj grib u usta, a da se ne zadrži u nj ih, tad se još uviek može nastaniti<br />
u crievih, gdje stvara boljetice (Geschwi"tre), koje prouzrokuju kronične peritonitide<br />
sa fistulami kroz mišičje trbuha.<br />
Drugi je način okuživanja kod disanja. Nema sumnje, da se i ovako<br />
može oboljeti slično kao kod okuživanja s anthraxom u tvornicah papira.<br />
Naravno da to nastaje najlaglje udisanjem prašine, koja se diže pri mlatenj u<br />
žila ili u stajah, gdje se premeće slama i sieno. Posljedica ovoga okuženja<br />
može biti bolovanje respiratornih organa.<br />
Treći je način okuženja, kad taj grib dolazi iuavno u krv. Takovi su<br />
slučaji kod čovj eka veoma riedki n. p. kad se rani trunorn, na kojem ima<br />
aktinomyces-grib ; ali kod marve se opazilo, da se veoma često okužuju tim<br />
gribom, ako gdje imade otvorenu ranu.<br />
Patologija. Glavna je patoložko-anatomska slika kod aktinomikoze čo<br />
vjeka ili stvaranje kroničnih flegmona, granulacija ili induracija, a značaj no<br />
je, da su ovi procesi dugotrajni bez ikakve regresije.<br />
Simptomi nisu kod aklinomycosis pulmonum absolutno karakteristični .<br />
Bolest počima ili akutno ili kronično, no obično se dogadja, da organi obole<br />
kakovim katarom i da se taj grib nastani na mjestu minoris resistentiae. To<br />
plina tiela nije tečajem bolesti karakteristična : jutrom je obična 37·5-37·9 ",<br />
a posije podne 38 -BS-8°; no ne. svagda . Ima dana sa pravilnom tjelesnom<br />
toplinom, a kadkada se ova .diže do 3\) 0, pače do 39·8 '). Ove su visoke to<br />
pline iznimn e, te traju 1-2 dana. Bolestnici se tuže, da ih rže u prsih,<br />
da težko dišu, da kašlju, - dakle ;;imptomi, koji se nalaze kod svih plućnih<br />
bolesti. Možda je najkonstantnij i pojav uporno tištenje u prsih i u ledjih.<br />
Bolestnika reže u bronhiah, a kod pljuvanja ne treba da se napinje, već je<br />
dovoljno, da malo kašljucne. Aktinomyces u plućih ili pokazuje simptome<br />
kronične bronhitide ili pleuritisa ili infiltracije ili kaverne sa poznatimi perkutalivnimi<br />
i auskultalivnimi nalazi. Velevažna je kod toga procesa. tendencija,<br />
da gnojni eksudati stvaraju kronične tlegmone na prsih i ledjih, da se<br />
tu pokazuje fluktuacija i da konačno perforiraju.<br />
Tako se stvaraju fistule, koje veoma težko zaciele, jer je ciela okolina<br />
infiltrirana. Isto tako i rana n astala operacijom vrlo težko zacieli, te mnogi<br />
kirurgi vole, da se eksudati kroz fis tule sami izpraznjuj u. e; noj, koji iztiče<br />
pokazuje za tu bolest karakteristična svojstva. U gnoju se i u pljuvku nalaze<br />
svjetlo-sumporna ili zelenkasto-žuta sad veća, sad manja zrnašca, koja, ako<br />
se sitnozorom pretražuju, pokazuj u aktinomyces-grib.<br />
Br. G. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 14B<br />
---- -- ----------------------<br />
Diagnoza te bolesti nije težka, ako imaš etioložkih podataka ; predispo<br />
niJ'ani su, kako već rekoh, poljodielci, past i ri, k0čijaši. Ovaj momenat te dugo<br />
trajno bolovanje i spomenuti simptomi obvezuj u nas, da si tnozorom prelra<br />
:l.ujemo gnoj i plj u vak. Nadjemo li aklinomyces-gr-ib, tad je diagnoza sigurn a.<br />
!irib se nalazi u onih spomenutih zrnašcih, ali valja t'eći, da ni ovih nema<br />
uviek tol iko da bi se odmah opa;,ila, već.da ib treba o:;obito u pljuvku pomno<br />
lrnžiti. Upoznat ćemo ih pu hoj i i oblik u, a velil:i nom sn različita u istom<br />
pljuvku. Na obični ih n ačin možemo bo1adisati : modl"im methylenorn, gen tianom<br />
itd. Najsgodnije se bojad išu po Gramovoj metodi : sitnozorski prrparal<br />
dolazi u gentiansko modrilo anili nske vode (Anilingentiana violell : aleoh. absol.<br />
7 ccm., olei anil. 3 ccm. , Aq. dest. HU·O, GentianaviuleLt 2·0) 24 sata, zatin1 u<br />
jod-j odka li nm razlopinu (jadi 1, j oclkalii ' aq. dest . 300) 10-15 časova, a<br />
najroslje u absolutnu žeslu. (),·im e načinom medju i nimi mikro -organizmi<br />
bojadiše t akodjer naš aktinomyce.3 ·grib, dok sc raznih nečistoća kano vune,<br />
prašine itd. ne prima boj a<br />
Sgodan je takodjer Weigertov način bojadisanja : preparat dolazi u raztopinu<br />
orsei lle octorc kisPiinc, zatim u vodeno gettliansko modrilo. Tim se<br />
načinom bojadiše mycPl modro, a obod crveno. Sitnozor nam pokazuje busene<br />
gr'ibova (PilZJ"asen), koji su sastavljeni iz zamr.:lenih niti mycela, a na nj e<br />
govom obodu vidjaju se gusto stisnule siušne glavice u oblik u kijače, koj e<br />
se sl ično n itim rnycela dihotomski razgr·;wjuju. Ali takvu sl iku dobivamo<br />
samo onda, kad nam osta n u la unašca neoštećena. U plj uvku po stakl u raz<br />
širenom vidimo v
144 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
---<br />
··· ·------------- -- ----- -<br />
Br. 6.<br />
jemo jodkali u velikih dozah. Osim toga dva puta na tjedan intra,renozne<br />
injekcije sa sublimatom (0·001 na jednu injekciju). Kako se dugo daje jodkali<br />
i koliko injekcija, neda se točno odrediti ; jer bolestnici različito reagiraju<br />
jodizmom i merkurializmom. Kano antisepticum rabimo još udisavanje kreozota<br />
(5 kapljica na jednu inhalaciju). Proti bolovom upotrebit ćemo paliativne<br />
liekove. Rane i fistule valja kirurgički ovijati.<br />
Da upodpunim ovu razpravicu, dodajem liep praktični slučaj, no izti.čem<br />
za nas samo važne momente.<br />
Anamneza. H. W., sluga, 50 <strong>godina</strong> star, bio je od 14. do svoje 21. godine<br />
konjušnik. Običavao je trgati klac;ove žitarica i žvakati zrna. Od godine<br />
1884. nije si dao vaditi zuba. U obitelji nema nasljednih bolesti.<br />
U svibnju 1895. pokisnuo je do kože, a iste večeri legne u krevet uz<br />
vrućicu, kašljucanje i slabi tek ; drugoga dana ćutio se već zdravim i mogao<br />
opet obavljati svoju svakdanju službu. Ipak je p1·eostalo slabo kašljucanje,<br />
slabiji tek, no bolestnik nije za to mario.<br />
Za tjedan se dana isto ponovilo, samo što kašljucanje nije prestalo, a<br />
tek se znatno smanjio. S toga se bolestnik preseli na ladanje, gdje se njegova<br />
bolest pogoršala.<br />
Pljuvak bio je jednolično krvno bojadisao ; bolestnik je težko disao,<br />
osobito kad je više hodao, a uz to je znatno omršavio. Tako je bolovao 3<br />
mjeseca; u kolovozu se poboljšalo njegovo stanje toliko, da je ćutio manje<br />
boli, a pljuvak nije više bio krvno bojadisao.<br />
Tečajem poldrugog mjeseca bilo je bolestniku kud i kamo bolje. U rujnu<br />
je ćutio velikih boli izmedju hr b tenice i desne lopatice ; u listopadu je nastao<br />
na tom mjestu 12 cm. dugi, 3-4 crn. široki meki tumor sa nepromienjenom<br />
kožom.<br />
Bol se pojačala, a bolestnik pqd,je u zemaljsku bolnicu K., gdje urezaše<br />
tumor. Kod operacije izcurilo je mnogo gnoja. Za vrieme liečenja dobio je<br />
bolestnik hunjavicu, a rana nije mogla zacieliti. Bolestnik je opazio, da zrak<br />
izlazi kroz ranu na ledjih i da može kroz nju kod zatvorenoga nosa i zatvorenih<br />
ustiju lahko disati. Za mjesec i po izstupi bolestnik iz bolnice sa<br />
lividnom zarasticom na ledjih; kašalj nije prestao, tek je bio slab, a boli<br />
su znatno popustile.<br />
U siečnju <strong>1896.</strong> dodje rad ponovnih velikih boli na kliniku prof. Alberta,<br />
gdje mu davahu kroz mjesec i po injekcije sublimata i velike doze jodkalija.<br />
Stanje je bolestnikovo bilo kukavno ; boli ne prestadoše, te ga premjesti še na<br />
internu kliniku. -- Potus i lues nieči.<br />
Status praesens. U s tr o j t i e l a: bolest n ik je velik, čvrstoga košćanoga<br />
sustava, slabo razvijenoga mišičja i pa,nikula (od početka je bolesti do danas<br />
izgubio 23 klg.), koža blieda, nema ni oedema, ni otečenih žliezda.<br />
G l a v a: moždjani živci pravilni, zjenice sporo reagiraju na svjetlo i<br />
akomodaciju. Vidljive sluznice bliede, šupljih zubi nema, jezik i govor normalan.<br />
Br. 6. · . Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 145<br />
V r a t prilično dug i tanak ; nema bila vena.<br />
T h or ax dug, širok, dobro svodjen. U desnoj regio infraspinata nalazi<br />
se fi cm. duga, 1/2 cm. široka mo lro bojadisana zarastica sa ranom, l cm.<br />
dugom, 1/2 cm. širokom sivo-crvenkastoga dna, iz koje se može izt.isnuti gnoj<br />
sa svjetlo-žutimi zrnašci. Disanje je co sto· abdominalno, a desna strana zaostaje<br />
kod disanja, te nije onako svodjena kano lieva.<br />
P er k u s i j a. Lie va pluća normalna. S traga desno od rta plućiju do<br />
l cm. izpod kuta lopatice mukli zvuk, koji siže u desnoj srednjoj podpazušnoj ·<br />
crti do 5. rebra, a u crti sisne bradavice do 3. rebra. Izpod ove granice mukloga<br />
zvuka nalazimo normalni prsni zvuk sa normalnim respiratornim pomakom<br />
(respiratorische Verschieblichkeit).<br />
A u s k u l t a e i j a. U okolini muklo ga zvuka bronhialna disanje sa glasnim<br />
šumom pucketanja mjehurića (grosst>lasige Rasselgerausche) i oslabljenim trepetanjem<br />
glasa (StimmfremitU:s). Svagdje drugdje vesikularno disanje sa pojačanim<br />
udisavanjem.<br />
Sr d e e normalno, j e tr a i sl e z e n a nešto povećana, b u br e z i normalni.<br />
Kr v. U n a t i v n o m pr e p ar a t u nema razlike ni u obliku, ni u velielm<br />
crvenih krvnih bobi čica. Velika množina biel ih krv n: ih bobi čica. U s t a ln<br />
o m pr e p ar a t u nema razlike u boji crvenih krvnih bobičica. Velika mno-<br />
·<br />
žina bielih krvnih bobičica :<br />
polynuklearnih leukocita 73%,<br />
mononuklearnih velikih leukocita 40fo,<br />
srednjih » 2%,<br />
malenih 18%,<br />
eosinofilih leukocita 3%, a osim toga perinuklearna<br />
basofilija.<br />
M n o ž i n a crvenih krvnih bobi čica : 3,900.000, a ona bielih : 19.500.<br />
Fl e i s e h l: 65% ; i n d e k s hoje krvi : O· S.<br />
P lj u v a k je žućkasto-zelen, nekoje su čestice ružičasto-crveno bojadisane,<br />
pokazujući gdjegdje krvne žilice. Osim toga se vide zelenkasto do sumporno-žute<br />
čestice, koje naliče veličinom makovom sj emenju ili prosu, a sitnozorom<br />
iztražene pokazuju aktinomyces-grib.<br />
Mokraća je normalna.<br />
Diagnoza. Aktinomycosis pulmonis dextd, lobi superioris et pleurae,<br />
leukocitosis.<br />
Terapija. Kreozot, jodkali, injekcije sublimatom.<br />
Decursus bolesti karakterističan je za aktinomikozu, dugotrajan, a ·bolestniku<br />
je uza sve liečenje sve gore, no ipak mu je kadkad laglje. Moralo se<br />
prestati liečiti jodkalijem i sublimatom, jer ga bolestnik nije podnašao uslied<br />
jodizma i merkurijalizma. S toga bolestnik uzimlje inhalacije kreozota, a proti<br />
bolovom i hrdjavu spavanju paliativne liekove. U posljednje se vrieme pokazao<br />
decubitus, koji se ovio ovojem dermatolvaselina.
146 Liečnički Viestnik 1898. Br. 6.<br />
Zdravstvena izvješća.<br />
Godišnje izvješće bolnice milosrdnih sestara u Zagrebu. II. odjel.<br />
(Primarni liečnik dr. T. Wikerhauser.)<br />
Godine 1895. liečeno je na ovom odjelu u svem 1553 osobe (m. 762, ž. 791). Od<br />
godine 1894. preostalo je 127 (m. 67, ž. 60), na novo je nadošlo 1422 (m. 693, ž. 729), a<br />
premješteno s drugih odjela 3 (m. l, ž. 2). Od svote na odjelu liečenih premješteno je na<br />
drugi odjel 22 (m. 6, ž. 16), ozdravila 936 (m. 474, ž. 462), poboljšano 224 (m 100, ž. 124),<br />
neizliečeno 111 (m. 50, ž. 61), a umrlo 86 (m. 47, ž. 39).<br />
Postotak smrti 5.53.<br />
Na daljnje liečenje preostalo 194 (m. 85, ž. 89).<br />
V eliki h operacija izvedeno je u svem 491. N arko za s kloroformom bilo je 301.<br />
Operacije redaju se ovako :<br />
Exstirpatio meningocele l, Blepharoplastica infer. (Ectropium cicatriceum) l, Exstirpatio<br />
carcinom. palp. infer. et blepharoplastica l, Exstirpatio carcinom. labii infer. et stomatoplastica<br />
2, Exstirpatio partialis linguae sec. Kocher (Carcinoma) 2, Tonsillotomiae 24,<br />
Tracbeotomiae 5 (I. Asphyxia in narcosi. II. Diphtheria. III. Paralysis muscnl. IV. Carcinoma.<br />
V. Sarcoma), Oesophagotomia (Corpus alienum oesophagi) l, RP.sectio strumae 3,<br />
Enucleatio strumae l, Exstirpatio mammae et evacuatio axillae (Carcinoma) 4, Exsthpatio<br />
mamillae (Carcinoma) l, Exst-il·patio carcinom. mammae recidiv. l, Exstirpatio mammae<br />
(Mastitis tuberculosa) l. - 48.<br />
Trepanatio cranii (Necrosis gummosa) l, Trepanatio cranii et procesa. mastoidei<br />
(Caries) l, 'frepanatio proe. mast. (Caries) l, Resectio mediana temporaria nasi (Epistaxis<br />
post fracturam) l, Resectio totalis maxillae super. (Sarcoma) 3, Resectio partialis maxillae<br />
sup. 2 (I. Cystis clentalis, II. Caries), Resectio partialis maxillae inf. (Osteomyelitis) 2, Resectio<br />
partial. sterni (Caries) 4, Thoracotomia (Pleuritis suppurativa) l, Resectio costarum<br />
8 (I. Empyema 4, ll. Caries 3, III. Necrosis gummosa l), Resectio articulat. genu 5<br />
(l. Arthritis purnlenta l, II. Arthritis fungosa 2, III. Arthrit-is gummosa l, IV. Ancbylosis<br />
et contractura 1), Resectio articulat. coxae 5 (l. Arthritis tuberculosa 4, II. Luxatio inveterata),<br />
Resectio partialis rnetacarpi pollicis (Fmctura comminutiva) l, Resectio partial.<br />
tibiae (Fractura complicata) l, Resect.io tali et calcanei (Ulcus trunci pedis) l, Enucleatio<br />
digitorum 6 (l. Necrosis 3, Il. Contractura p. phlegmon. l, III. Malum perforans l, IV.<br />
Arthritis urica), Amputatio antibrachii (Fractura comminutiva) l, Amputatio brachii 3 (l.<br />
Fractnra comminut., II. Carcinoma, III. Arthrit. fungosa articul. cubiti), Amputatio femoris<br />
5 (I. Fungus genu 2, II. Sarcoma genu 2, III. Ulcera gangraenosa et elephantiasis 1),<br />
Amputatio cruris 3 (J. Caries, II. Gangraen · a, III. Carcinoma), Osteotomia sec . .Mac-Ewen<br />
(Genu vulg.) 5, Necrotornia conchae med. et infer. nasi (Necrosis) l, Necrotomia maxillae ·<br />
sup. (Necrosis) 3, Necrotomia rnaxillae inf. (Necrosis) 2, Necrotomia radii (Osteomyelitis) l,<br />
Necrotomia scapulae (Osteomyelitis) 2, Necrotomia humeri (Vulnus sclopetar.) 2, NeCl·otomia<br />
femoris (Osteomyelitis) 5, Necrotomia tibiae (Osteomyelitis) 5, Necrotomia tali<br />
(Osteomyelitis) l, Necrotomia calcanei (Osteomyelitis) 2, Arthrotomia articul. cub. (Fungus) 1,<br />
Arthrotomia art. gen. 3 (I. Arthritis purulent. 2, II. Arthritis fungosa 1), Excochleationes<br />
et ignipuncturae 4 (l. Fungus manus, II. Fungus genu 3), Redressement force contracturae<br />
genu in narcosi et gyps 10, Excochleationes, myotomiae, redressement force et gyps (event.<br />
extensio) coxitidis 5, Achillotenotomiae et redressement force ped. equinovar. 16, Tenotomia<br />
et redressement lux:ttionis ulnae et radii l, Repositio luxationis maxillae inf. l, Repositio<br />
luxationis antibrachii l, Repositio luxationis hnmeri 15, Suturae tendiois exteosor.<br />
pollic. long. (Vulnus sciss.) l, Ligatura arteriae brachialis (Aneurysma) l, Neurectomia n.<br />
inframaxillar trig. sec. Li.icke-Sonnenburg (Neuralgia) 1, Excisio corp. alien. surae l. - 145.<br />
Epicystostomiae 4 (l. Cystitis haemorrhagica, II. Fausse route, III. Carcinoma vesicae,<br />
IV. Hypertrophia prostatae), Epicystotomiae 9 (I. Lithiasis 8, II. Carcinoma villosum<br />
1). - 13.<br />
Operati o radica! is herniae ingu.inalis sec. Bassini 2, Herniotomiae 8 (1. Hernia ingu inal.<br />
praeperitoneal. incarc., II. Herniae ingninal. incarc. 4, III. Herniae crural. incarc. 3). - 10.<br />
Br. 6. Liečnički Viestnik 1898. 147<br />
Laparotomiae (48) :<br />
Exstirpatio fibrosarcom. tegment. abdominis l, Peritonitis tnberculosa 6, Volvulus 3,<br />
Oncotomia, drainage sec. Mikulicz et positio ani praeternatural. (Peritonitis purulenta et<br />
volvulus) 1, Suturae hepatis (Rupturai l, Exstirpatio lienis (Perisplenitis purulenta) l,<br />
Laparotomiae explorativae 4 (I. Carcinoma ovarii et peritonei, II. Nephro- et splenoptosis,<br />
III. Carcinoma diffusum ventriculi, IV. Carcinom adnexor. uteri), Operatio radica!. herniae<br />
umbilical. 1, Herniolaparotomia l (Hernia inguinal. perfor. gangraen. et peritonitis), Gastrostomia<br />
l (Carcinoma oesophagi), Gastroenterostomiae 5 (Carcinoma pylori), Resectio pylori<br />
et gastroenterostomia l (Carcinoma pylori), Ileostomiae 2 (l. Invaginatio, II. Carcinoma<br />
coeci), Ileocolostomiae 2 (I. Sarcoma, II. Carcinoma), Colostomiae 2 (Carcinoma), Suturae<br />
ilei 1 (Vulnus sclopetar), Ovariotomiae 8 (I. Cystovarium 7, II. Carcinoma ovarii 1), Graviditas<br />
extrauttlrina (Ruptura) 1, Discissio et drainage cystovarii acreti infiammat. l, Enucleatio<br />
cystid. lig. lat. l, Exstirpatio tumoris infiam. lig. lat. l, Amputatio uteri supravaginal.<br />
(Myoma uteri) l, Castratio dextra et resectio tubae sin. 1, Exstirpatio sarcom.<br />
adnex. uteri l. - 48.<br />
Transplantatio cutis sec. Thiersch 4, Exstirpatio calculi duet. Barthol. l, Exstirpatio<br />
cystid. palpebr. sup. l, Exstirpatio cystid. in reg. pm·ot. l , Exstirpatio cystid. dermoidal.<br />
in reg. oculi 3, Extractio polyp. nasi 4, Exstirpatio atherom. faciei et capitis 7, Exstirpatio<br />
·angiom. labii super. l, Exst.irpatio angiom. thoracis l, Exstirpatio lipomatis frontis l,<br />
Exslirpatio lipom. in reg. glutea l, Exstirpatio neuromat. n. radia!. 1., Exstirpatio<br />
sarcom. thoracis 2, Exstirpatio sarcom. scapulae l, Exstirpatio sarcom. in inguine l,<br />
Exstirpatio sarcom. in reg. glut. l , Exstirpatio sarcom. in reg. femoris 2, Exstirpatio epitheliom.<br />
palati duri l, Exstirpatio carcinom. labii 10. Exstirpatio carcinom. tegmenti abdominls<br />
l, Exstirpatio strumae metastat. in reg. genu l, Exstirpatio cheloidi colli l, Exstirpatio<br />
lymphomat. colli 20, Exstirpatio lymphomat. in reg. cubital. l, Exst.irp:i.tio lymphomat.<br />
in reg. inguinal. l, Exstirpatio gummat. in axilla l. - 70.<br />
Sphincterotomia (Fissura ani) l, Discissio et drainage periproctitidis gangraenos. 2,<br />
Discissio et excochleatio periproctid. chron. 10, Cauterisatio et repositio prolaps. ani l ,<br />
Operatio phimos. l, Amputatio penis (Carcinoma) l, Urethrotomia extema et discissio<br />
infiltrati m·inar. scroti et penis l, Urethrotomia externa et urethroplastica (Fistula urethrorectalis)<br />
l, Urethroplastica (Stenosis urethrae p. amputationem penis) l, Discissio et drainage<br />
perilll'ethritid. 2, Dilatatio stricturae uretbrae sec. Lef01·t 2, Exstirpatio testis et<br />
funiculi spermatici (Sarcoma) 2, Operatio radicalis hydrocele tunicae vagina!. testis 4. - 29.<br />
Exstirpatio adenom. lab. major. vulvae l, Exstirpatio polypi uteri 4, Discissio perinei<br />
et fistulae vesicovagino-rectalis l, Operatio fistnlae vesicovaginalis l, Discissio et drainage<br />
parametritid. 1, Discissio et drainage baematometrae l, Evacuatio uteri (Graviditas molaria)<br />
l, Excochleatio uteri (Abortus) 3, Excochleat.io et cauterisatio carcinom. uteri 5,<br />
Discissio portion. vaginalis et dilatatio stenosis cervicis l, Exstirpatio partial. vagiiJae et<br />
amputatio supravaginalis colli uteri (Carcinoma) l, Amputatio supravaginalis colli uteri<br />
(Carcinoma) l, Exstirpatio uteri totalis per vaginam (Ca1·cinoma) 2, Extractio foetus per<br />
vaginam (Graviditas extrauterina) l. - 24.<br />
.<br />
Ignipuncturae (Angioma) 2, Excochleatio et cauterisatio carcinom. faciei 9, Excochleatio<br />
et cauterisatio carcinom. mammae 1, Excochleatio ulcer. tuberc. 4, Excochleatio<br />
et cauterisatio lupi 10, Discissio et excochleatio Iympbomat. exulcerat. ll, Excochleatio<br />
et cauterisatio gummat. exulc. l, Discissio, exeochleatio abscess. congest. et tuberc. et<br />
injectio cum jodoform emulsione 15, Discissio et drainage abscessus retropbaryingealis l,<br />
- periplemalis 1, subphrenici l, - hepatis l, Discissio et drainage paratyphlitid. purulent. 2,<br />
Discissio et drainage periostitid. major. 12, Discissio et drainage phlegmon. major. 34. -- 105.<br />
Obća javna bolnica u Petrinj i. (Primarni liečnik dr. Juranović.)<br />
Obća javna bolnica ti Petliilji postoji već oko 100 <strong>godina</strong>.<br />
Sgrada je sagracljena godine 1775., nu s početka je to bio golem mlin za javnu<br />
porabu i korist krajiškoga naroda. Način, kako je narodu služio, nije potanje poznat.<br />
Već u drugom deceniju ovoga stoljeća bila je to bolnica, premda se· nezna sigurno,<br />
kada je za takovu preuredjena. Služila je naročito voj ničtvu, nu primalo se je u nju i<br />
drugoga graničarskoga naroda.
148 Liečnlčki Vlestnik <strong>1896.</strong> Br. 6.<br />
Pri razvojačenju Krajine prešao je zavod godine 1872. u ruke II. banske imovne<br />
obćine. Tada su počele za zavod težke i mršave godine, koje su ga dovele mal ne do pod<br />
pune propasti.<br />
Samo za vremena okupacije - porastao je broj bolestnika ogromno tako, da si je<br />
zavod dapače stvorio pričuvni fond od kojih 10.000 for., koji se je medjutim za daljnjih<br />
desetak <strong>godina</strong> opet sretno ·posve protepao.<br />
Kad je pred nekoliko <strong>godina</strong> sa sadanjim šefom zdravstva došao novi živahniji duh<br />
u sve zdravstvene grane i uredbe Hrvatske, a naročito i u bolnice, prenuo se je i ovaj<br />
zavod na novi život.<br />
Godine 1894. preuzele su sestre milosrdnice dvorbu bolestnika, a početkom godine<br />
1895; imenovan je za bolnicu posebni liečnik u svojstvu kotarskoga liečnika extra statum.<br />
I sestre i novi liečnik imali su bogme što da preuzmu ! Nije moguće opisati zapu<br />
šteo stanj e, u kojem su se nalazile koli sgrade, toli posoblje, kućna ljekarna, medicinsko-<br />
·<br />
kirurgičke sprave i orudje.<br />
Sve je to bilo izpod svake kritike staro, malobrojno, neuredno i p.rljavo, a sama<br />
bolnica na najužasnijem glasu · tako, da se je hljelo vanredne vjere i pouzdanja, a ela se<br />
čovjek ponada ozbiljnom napredku i oporavku zavoda.<br />
A ipak je njegov dalnji razvitak nadmašio do skora svako očekivanje.<br />
Već godine 1894. bio je broj obskrbnih dana više nego li dvostruk prema godini<br />
1893. A i godine 1895. dao se je konstatovati znameniti dalnji napredak, premda se je<br />
čitavoga lj eta i jeseni sve do kasne zime iste godine sgrada nadogradjivala i obnavljala,<br />
radi čega se mnogo bolestnika nije moglo primiti, odnosno moralo prije reda odpuštati.<br />
Nu prva četvrt godine <strong>1896.</strong> poskočila je sasvim izvanredno, skoro nevjerojatno. J er dočim<br />
je ista četvrt godine 1893. imala 1295, godine 1894. 2232, godine 1895. 3119 obskrbnih<br />
dana, bilo ih je godine <strong>1896.</strong> u prvoj četvrti 4990 tako, da su znatno razširene prostorije<br />
bile više puta opet premalene, te bi se, ako napredak i dalje tako potraje, moralo do skora<br />
opet pomišljati na novo razširivanje.<br />
Kolika promjena prema godini 1891.-1893., kad no je znalo po čitav mjesec dana<br />
biti u bolnici jedva 3-5 bolestnika na dan, dapače i po 2, od kojih je još jedan po noći<br />
utekao ! Sada razpolaže bolnica po prilici sa 75 kreveta. Prostorije su prilična, te je zavod<br />
posobljem, rubljem, aparatima itd. dosta dobro obskrbljen, i to na račun zagrebačke županijske<br />
zdravstvene zaklade, koja ga je od početka lipnja 1895. preuzela u svoj posjed,<br />
žrtvovavši do 20.000 for. za proširenje i preuredbu istoga.<br />
Služba je u zavodu vrlo tegotna, naročito i za to, jerbo je udalj en do 20 minuta od<br />
gradskoga središta - za provincijalna gradove osjetljiv razmak. Ako se uzme na um, da<br />
je u bolnici često po 60 kadkada i do 70 bolestnika, (od početka godine <strong>1896.</strong> nije se ni<br />
silazilo izpod 50), onda se lahko uviditi može, da će, potraje li tako, odnosno uznapreduje<br />
li zavod i dalje kako je u posljednje vrieme napredovao, labko nastati potreba, da se namjesti<br />
i druga liečnička sila. Ne valja bo zaboraviti, da je liečniku nadgled uprave povjeren,<br />
za koju je takodjer odgovoran, a to zadaje velikoga posla.<br />
Točnije statističke podatke predat ćemo javnosti koncem prvoga polugodišta <strong>1896.</strong>,<br />
a za sada priobćujemo osim gornjih crta još ovo :<br />
Operacije izvedene u bolnici, od kako je namješten posebni liečnik u svojstvu kot.<br />
liečuika extra statum, . bile su sliedeće :<br />
Phimosotomia (5). Paraphimosotomia. Amputatio cruris (ppt. carcinoma pedis). Enucleatio<br />
mam1s (ppt. vulnus morsum et fracturas phalangum et metatarsorum complie.<br />
multiplas). Exstirpatio polypi nasi. Exstirpatio atheromatis. Tonsillotomia (2). Ext:tactio<br />
corp. alieni nasi. Exstirpatio lymphomatis colli. Ablatio granulomatis manus.<br />
Incisiones (djelomice i excochleatio, drainage etc.) : Phlegmonis hum eri, .Furunculorum<br />
complurium, Carbunculorum duorum, Vulneris sclopetarii femoris (izvadio 12<br />
sačmenih zrna iz epiphyse ; bolestnik ozdravio), Vulneris sclopetarii thoracis (izvadio izpod<br />
razmrskane lopatice sukiju 3 sačmena zrna i mnogo komadića kosti ; bolestnik još u njezi),<br />
Musculi iliaci abscessuum duorum, Phlegmonis volae manus et antibrachii, Periostitidis<br />
maxillae inferioris, Abscessunm frigidorum complurinm, Abscessus tonsillaris (3), acryo-<br />
Br. 6. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 149<br />
cystitidis, Parulidis (2), Phlegmonis in fossn poplitea, Lymphadenitidis colli (3), Abscessus<br />
femoris.<br />
Punctiones abdominis (8). Excochleationes ulcerum tbc. Operationes .bubonnm (4).<br />
Ablatio vegetationum penis et praeputii (2 puta). bto ad introitum vaginae (2 puta).<br />
Discissiones ductuum fistulosorum complurium. Amputatio indicis (conquassati). Enucleatio<br />
phalangum nonnullarum digitorum manus (ppt. vulnera conquassati). Herniotomia inguinalis<br />
(ppt. incarcerationem, zacieljenje per primam). Unguis incarnatus. Paquelinisatio nomatis.<br />
Ankylostoma (forcirana extenzija u narkozi). Paqnelinisatio ulceris tbc. linguae. Exstirpatio<br />
et Paquelinisatio melanosarcomatis d01·si. Scarificationes, excochleatio, cauterisatio sycosis<br />
parasitariae (2 slučaja, vidi niže dolje). Sequestrotomia cruris. Cauterisatio ulceris noduli<br />
haemorrhoidalis. Ligatura elast. noduli haemorrhoid. secundum Dittel (2 puta). Taxis herniae<br />
inguinalis incarceratae (uspjelo istom u narkozi, kad je već sve bilo pripravljeno za herniotomiju).<br />
Sutura perinei in partu rupti. Paquelinisatio erosionum port. vaginal. uteri (3 puta).<br />
Amputatio femoris (ppt. elephantiasim cruris). Repositio luxationis humeri inveteratae (u<br />
narkozi).<br />
Osim toga je učinjena množina sitnijih operacija i · 8 sadrenih povoja.<br />
Od operiranih nij e nitko umro osim sdvojnih hydropičara, kod kojih je punctio<br />
abdominis bila simptomatično-paliativne naravi.<br />
Od interesantnijih slučajeva priobćujemo :<br />
Dne 22. studenoga 1895. primljen je u bolnicu 60-godilioji kovački majstor N. K.<br />
iz Sj everovca, kotar Petrinja, s abscesom na stražnjoj strani vrata i zatiljku. Bio je to<br />
vanredno golem i čudan absces , veći nego dvie ljudske podlanice. Rubovi uzdignuti,<br />
infiltrirani, mj estimice fluktuiraju. Boli vrlo velike. Čitava ta velika površina posuta nebrojenimi<br />
manjimi abscesi u veličini kukuruznoga zrna ili nešto većimi, a kad čovjek prstom<br />
gdje god pritisne, pišti gnoj iz svakoga od tih abscesa na nebroj mj esta. Vrućica neprestano<br />
oko 39-40 stupnjeva. 26. studenoga učinjene su duboke incizije, nu stanje se nije<br />
ništa poboljšalo, već se je žestoki proces sve dalje i pogibeljnija širio. 30. studenoga ponovne<br />
skarifikacije, velike excizij e i opetovne Paquelinizacije. Sliedećih dana uništenje<br />
ostanaka na rubovi h. Za 48 sati bolestnik miran, spava, traži jesti, neima vrućice. Rana<br />
.<br />
se skoro očistila, granulira liepo. Za 4 mjeseca približilo se zacieljenje te je bolestnik na<br />
vlastiti zahtjev odpušten.<br />
Najljepše je to, da je za 4 dana drugi kovački majstor iz posve drugoga kraja, i to<br />
sisačkoga kotara, potražio ambulatorno liečničku pomoć kod bolničkoga liečnika "radi težke<br />
rane na vratu", a liečnik je na svoje veliko čudo kod nj ega vidio posve isti nalaz i posve<br />
istu bolest kao kod prvoga, samo manje razvitu, od prilike u veličini povelike mužke<br />
podlanice.<br />
Ostaje u bolnici, Iiečenje kao kod prvoga, zacieljenje za 4 mjeseca podpuno.<br />
Diagnoza : Sycosis parasitaria, infekcija vanredno žestoke vrsti.<br />
Sjećam se jednoga takovoga slučaja sa klinike prof. Kaposia u Beču, koji se je bio<br />
razvio na podlaktici jednoga kočijaša.<br />
Dne 26. prosinca 1895. igrao je Pavo Tominović, poljodielac iz Gora, kotar Petrinja,<br />
30 god. star, do onda zdrav čovjek, uz gajde kolo. Popio je bio poštenu mj eru vina i rakije,<br />
a dugo ij e išao vode pustiti, premda je osjećao nuždu. Na jednoč ga je strahovito<br />
zaboljelo u doljnjem trbuhu te je pao na zemlju. Odnesoše ga u sobu i opaziše do skora,<br />
da nemože pustiti vode, premda je još uviek osjećao silnu nuždu. Istoga dana dodjoše<br />
kola po bolničkoga liečnika s molbom, da bi išao k Tominoviću. N u budući je ovaj bio<br />
zapriečen drugimi poslovi, uputi kola drugomu kolegi, koji mu je po Tominovićevu pripoviedanju<br />
metao neku žicu (valjda katetar), n.u izišlo je malo vode, a više krvi.<br />
Dne 25. siečnja <strong>1896.</strong>,. dakle posije čitavih . mj esec dana, bude Tominović dopremljen<br />
u bolnicu. Obćenito stanje bilo mu je posve sdvoj no. Omršavio do kostura, ne može da<br />
spava, ništa ne jede, j e d v a j e d v i e e g o v or L N e može da pusti vode. Svaki čas pxoljev.<br />
Metnuv katetar, dobije liečnik vodu vrlo pomješanu s blatom (faeces). Prstom se<br />
per rectum napipa neposredno kateter, to jest. dospije. se u mjehurovil šupljinu, i to kroz<br />
otvor, dugačak koja 3 cm.
150 Liečnlčki Viestnik 1898. Br. li.<br />
Diagnoza : Ruptura vesicae, fistula vesicorectalis. Bolestnik n edo p uš ta n i k ak o v e<br />
o p er a e i j e, veleći, da on vidi da mu neima spasa i da želi biti odmah odpremljen natrag<br />
kući, ako za nj ega nema medicine. Buduć je sliedećih dana počeo delirirati (ex inanitione)<br />
trgajući uviek i "Verweilkatheter" van, te buduć su njegovi rod jaci skupa s njime navalili,<br />
da ga voze kući, bude za par dana odpušten, te je sliedećega dana po izlazku iz bolnice<br />
doista preminuo.<br />
Šteta, što se tako interesantan slučaj nije mogao od prvoga početka u bolnici mo<br />
triti, gdje bi diagnoza i terapija mogla biti sigurnija odnosno uspješnija, dok je još bo<br />
lestnik bio krepčiji. Priobćujemo, jer je velika riedkost, da čovjek dobije igrajući<br />
rupturu mj ehura. -<br />
Dne ll. prosinca 1895. primljen je u bolničku njegu oko 50 <strong>godina</strong> star prilično<br />
krepak kućarac S. O. s nekoliko čirova (abscesa) različite veličine na lievoj strani Jica.<br />
Od tih mu je jedan bio već prije duže vremena u nakrst prorezan po jednom od ovdješnjih<br />
kolega uz diagnozu furunculus. I drugi čirovi budu mu u bolnici otvoreni. Kod nekih je<br />
zacielj enje donekle napredovalo, a kod drugih posve ništa. Bilo je čudnovato, da su se<br />
unatoč obilnih incizija, energičnih excochleacija i stroge antisepse ukraj nekih, koji su zarašćivali,<br />
za čas u neposrednoj blizini podizali novi abscesi, koji su nota bene sa starim<br />
otvorom komunicirali, a kadkada je komunikacija postojala i medju udaljenijimi. Pipaljka<br />
nije nigdje dopirala do hrapave kosti, dakle tvrdokorne fistule nisu prouzrokovane tuberkulozom<br />
čeljusti. Pa uz to vj ečno selenje i ponavljanje abscesa i fistula !<br />
Napokon se je pomislilo na Aktinomycosis. Karakteristična zrnca budu odmah mikroskopski<br />
opažena i mikroskopski prepoznana. Lokalno se je i dalje kirurgičko-antiseptično<br />
postupalo i dalo iznutra jodkali. Uspjeh do skora sjajan, što naročito pripisnjemo djelovanju<br />
jodkalija, jer se lokalno liečenje, koje prije nije imalo nikakovoga uspjeha, nije promienilo.<br />
U Banovini ima vrlo mnogo pravoslavnoga žiteljstva, koje je zapušteno tako, da<br />
se zalibože prečesto dogadjaju tučnjave i težke ozlede, radi čega bolnica ima mnogo<br />
takovih gosti.<br />
Nu interesantno je, da to žiteljstvo do svoje vjere u toliko mnogo drži, što često i<br />
strogo posti. Poslj edica toga strogoga posta pokazala se je i na žitelju Gjuri P. iz bližnje<br />
obćine Jabukovac, koji je dne 26. ožujka t. g., dakle pod konac velikoga korizmenoga<br />
posta, primljen u ovu bolnicu s težkom Hemeralopiom te je u najvećoj zabrinutosti prosio<br />
i zaklinjao, da mu se pomogne, jer "ako sazna opaki narod, da po noći nevidim, pokrast<br />
će me do posljednje iglice".<br />
Kad mu se je u bolnici dalo svaki dan mesa i vina, izbiv mu dakako najprije iz<br />
glave dužnost postiti ukraj njegove bolesti, povratio mu se je za par dana vid i po mraku,<br />
na što je, uvidjajući koristno dj elovanje našega načina liečenja, žalibože i presavjestno<br />
Iiečnički savjet sliedio tako, da je do skora dobio žestok želudačni katai:h.<br />
Nedavno ga opet vidjesmo te nam se je hvalio, da sada izvrstno vidi po danu<br />
i po noći.<br />
Sjećamo se, da je i profesor Fuchs spominjao, da se Hemeralopia običaje uz veliki<br />
post medju ruskim seljačtvom vanredno često opažati.<br />
Ulcus ventriculi rotundum izliečili smo kod jednoga mladoga čovjeka time, što smo<br />
ga u posebnoj sobi izolirali, neprekidno u krevetu pustili, te ga 14 dana strogo samim<br />
mliekom hranili.<br />
Isti je godine i godine trpio i različite liekove uzalud uzimao.<br />
Terapeutične crtice.<br />
B i nz. Antidot p1·oti, at1·opim. Kao izvrstan pr o t u l i e k kod otrovanja a tr opinom<br />
spominje Binz morfin. Kod jednog bolestnika uštrcavana bje mjesto drugog<br />
lieka četverostruki maximalni obrok atropina; na sreću naišlo se u isti čas na pogriešku.<br />
Bezodvlačno bude bolestniku injicirana nešto slabija raztopina mm·fina. Ne samo<br />
·<br />
Br. (i. Liečnlčki Vlestnik 1898. 151<br />
da se nisu mogli opaziti obični intoxikacioni pojavi atropina, već je i djelovanj morfina<br />
bilo veoma slabo izraženo.<br />
Mogao se je opaziti dakle antagonizam t-ih dvijuh otrovnih alkaloida takodjer i kod<br />
tako neizmierno velike količine uporabljenih liekova.<br />
(Berl. med. Wochenschrift 1895.)<br />
Ocat (sirće) proti ot1·ovanjt km·bolnom kiselinom. Ako se na kožu i sluznicu, koje<br />
.<br />
su naJedane conc. karbolovom kiselinom, aplicira ocat, onda vrlo brzo prestaje za karbolno<br />
najedanje karakteristična bezćutnost (auasthesija) i bielo obojadisanje dotičnih dielova, te<br />
nepostaje naj edna krasta (Aetzscharf). - I kod unutarnjeg otrovanja karbolovom kiselinom<br />
djeluje ocat kao dobar protuliek (antidotum). U takovih slučajevih valja čim prije smjesu,<br />
sastojeću od istih dielova octa i vode, popiti, te iza toga preduzeti izpiranje želudca.<br />
(Apotheker Zeitung).<br />
Schwarz.<br />
Liečenje ozebina. Prof. C. Boeck u Rigshospitalu u Kristianiji preporuča ovaj liek :<br />
Rp. Resorcin.<br />
Ichthyol.<br />
T ann in.<br />
aa 2·0<br />
Aqu. dest. 10·0<br />
DS. za vanjsku porabu.<br />
S . ovim Ji ekom, koji se mora najprije dobro promućkati, namažt1 se aficirana mj esta ;<br />
za ne koh ko časova na ':ini se suha sjajna kožica. Usljed resorcina steže se koža, a oede<br />
ato nih otelina rstiju i ruku naskoro će nestati. Akoprem ovaj liek osobito djeluje, to<br />
<br />
1ma 1pak svoJe hrdJave strane. Ponajprije pom·niti će ta mjesta, a tek za jedno 8-15 dana<br />
poslije liečenja će te crne boje nestati. Nadalje ne podnaša koža, osobito ako je osjetljiva<br />
ovoga lieka, te će lahko izprepucati. Napokon se ne može kod necroznih ozebina upotrebljavati.<br />
slučajevih, u kojih nije umjestno uporabiti liekova usljed kojih pocrne ruke,<br />
mogu se duzom uporabom ovoga lie ka dobri uspjesi polučiti :<br />
Rp. Resorcin frO<br />
Gummi arab . 2·5<br />
Aqu. dest. 7·5<br />
Tale. pulv. 1·0<br />
DS. za vanjsku porabu<br />
Svake večeri se ovaj liniment na aficirana mjesta namaže. Mixtur ova pomaže<br />
takodjer kod t. zv. popucanih usana, osobito pak kod suhih i koje se uviek !jušte.<br />
(New-York. med. Monatschrift.)<br />
Liečenje actinomykose injelccijami sa .fodkal-ijem. Jod-kali :vreporučuje se u novije<br />
Vl·ieme kao specificum kod actinomykose; nu kraj izvrstnih rezultata imade i neuspjeha,<br />
kojim će biti valjda kriv način upombe. Rydiger misli : da se imade jodkali hypodermatički<br />
upotrebiti. Neki medicinar (Nowalek), koji je od actinomykose bolovao, bude kiruržki<br />
Iiečen, nu bez uspjeha, a isto tako se nij e unutarnjom uporabom jodkalija ništa polučilo.<br />
Subkutanimi injekcijami 1"/o jodkalijeve otopine izliečila se je actinomykosa za 2 mjeseca.<br />
Jnjiciralo se 2-4 ccm. otopine u razdobju od 8-14 dana; ujedno se je taj liek i per os<br />
uporabilo. Kod nekog drugog bolestnika ostala je 6-dnevna unutarnja uporaba jodkalija bez<br />
uspjeha ; subkutanimi injekcij ami pak polučio se je uspjeh, samo je preostala infiltracija u<br />
opupju. U više slučajeva actinomykosa potrbušnice dostajala je injekcija vodene 1•,. jodkalijeve<br />
otopine bez unutarnje uporabe toga lieka, da se je izliečila. (Gaz. d. opit.)<br />
C. Z. Schleich. No vi način antiseptičkog liečenja mna. Kada formalingelatina<br />
(nastaje, ako se u vodi raztopljena gelatina suši nad parami formalina) dolazi u doticaj<br />
sa živućom tkaničevinom, to se ona raztvara i oslobadja se formalin u neprekidnoj struji<br />
te djeluje antiseptički, dok inače formalingelatina ne ima antiseptičkih svojstava. O tom<br />
se je Seh. s jedne strane osvjedočio time, da je pomiešao prah od formalingelatine s bakterijami,<br />
a da nije bio zapriečen razvoj kultura, s druge strane experimentom na životinj e,<br />
gdje je metnuo najprije komad formalingelatine bez ikakovih kautela, a onda prah po-
. '152 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br; 6.<br />
miešan s bakterijami n trbu,šnu utlinu, a da nije bilo nikakove reakcije. Na to je počeo<br />
rabiti samljetu sastavinu za liečenje rana. Došao je do zaključka, da može svako akutno<br />
gnojenje za 24 sata koupirati i za svaku ranu aseptički tečaj bez ikakvog drugog sredstva<br />
garantirati. Pokušao je to kod 120 akutno purulentnih procesa, kod 93 aseptičnih rana,<br />
4 komplicirana kostoloma i 2 duboke rane kože na glavi. On je rane samo mekanički<br />
očistio i zasipao praha tako, da je došao u doticaj sa svimi dielovi rane. Kod čistih rana<br />
imao je za nekoliko sati suhu i čvrstu krastu, kod svježeg gnojenja prestaje ovo za 24<br />
sata, te se samo ciedi čisti, bistri serum, rana je mehka, a okolina nije crvena. Furnnkuli,<br />
karbunkuli, phlegmone se za 24 sata ograničuju. Nekrotična tkaničevina ne raztvara for<br />
malingelatinu, jer joj prieči doticaj l!a zdravom staničevinom. Ako se u tom slučaju za<br />
siplje formalingelatine na ranu i nakvasi sa : rp. pepsini 5·0, acid. hydrochlor. 0·3, aq.<br />
dest. 100·0, to preuzimlje pepsinova solna kiselina molekularnu destrukcij u i neprekidni<br />
razvoj formalinovih para, drugimi riečnri ulogu živuće staničeviue.<br />
Formalingelatina dj eluje po Seh. ovako : ona može uz aktivnu dj elatnost stanica<br />
molekularnom antisepsom uništiti bakterije, koje se nalaze u tkaničevini i omogućuje sta<br />
nicam, da ih lahko savladaju. Po tom bi imala il:1to dj elovanje, koje se pripisuje jodoformu,<br />
jedino uz tu prednost, da zaprečuje infekciju i da koupira gnojenje, što jodoform nije n<br />
stanju. (Therap. Monatshefte <strong>1896.</strong> sv. 2.)<br />
Dr. A. Marmorek u Parizu. Liečenje šk1·lett unt·ist1·eptokokovim senmwm. Bu<br />
dioc škrleta još nij e poznat, nu bez dvojbe sn streptokoki uzrokom komplikacija : abscesa,<br />
nephritide, endokarditide, pleuretide, otitide itd. To je pobudilo Marmoreka, da bolestnikonr<br />
od škrleta nštrca antistreptokokov serum. Injicirao je n 96 djece (svigdje je dokazan strep<br />
tokokus sam ili uz druge mikroorganisme). Obrok injekcije bio je 10 ccm., a u težkih slu<br />
čajevih 20 ccm. seruma. Injiciralo se svaki dan, dok nije temperatura spala. Obično je bilo<br />
dovoljno dati jednu ili d vie 'injekcije. Ako su natekle žliezde ili nastupila lahka alburni<br />
nuria, to se je ponovila injekcija, dok nisu prestale ove komplikacije. Ukupna količina<br />
injiciranog seruma bila je obično 10-30 ccm. Samo u težkih slučajevih trebalo je 40, 60,<br />
70, 80 ccm. Najočitij i je uspjeh kod nateklina žliezda, koje brzo izginu, a da se nikad ne<br />
zagnoje. Simptomi otitide brzo prodjn, tragovi bjelančevine u mokraći izginu na 1-2<br />
injekcije. Delirija prestaj u, obće stanje biva bolje, temperatura pada. (Na temperaturno<br />
kurvu nekompliciranog škrleta ne djeluje serum.) Hrdjavih nuzgrednih pojava nije se opa<br />
žalo, osim nekoliko puta kratkotraj ni eritem.<br />
Od injicirane djece umrlo je 5 (2 od difterije, 2 od uraemie, a l od pneumonie).<br />
(Annales de l' Institut Pasteur.)<br />
A. Zarewicz. O autoinokulucij-i 111·imamih sifilitičn,ih Č'i?"Ovct. Kod jedne žene<br />
s tipičnom sklerosom na lievoj maloj sklopki razvila se je mj esec dana kasnije isto tako<br />
tipična sklerosa u fossi navicularis ; kod druge bolestnice pokazao se je 39 dana posije<br />
značajnog prvotnog afekta na gornjoj ustni isto takav indurirani čir na vršku jezika. Izra<br />
ziti sekundarni pojavi pokazali su se kod prve bolestnice 50 dana, kod druge istom neko<br />
liko mj eseci posije. Od obih mogućnosti, da je naime ili nast.ala ponovna infekcija za<br />
inkubacije prvog čira ili da se radi o autoinokulaciji od prvog čira drži Z. prvu vj ero<br />
jatnijom, jer bi se inače moralo uzeti predugo vrieme inkubacije za drugi čir. Za antoin<br />
okulaciju govori takodjer, što su obje sklerose tako blizu. Svakako bi ti slučajevi dokazivali,<br />
da je sifilitični primarni afekt barem neko vrieme skroz lokalan pojav i da nije prvi znak<br />
već postojećeg zaraženja cielog tiela. (Zarewiczeva opažanja težko se dadu dovesti n sklad<br />
s vladajućom naukom, koja veli, da je zaraženi organizam nekoliko <strong>godina</strong> 'immun proti<br />
sifilisu i da u to vrieme nije mogttće preciepiti tvrdi čir. Samo prve dane posije infekcije<br />
još je moguća autoinokulacija ili po Langu postinicijalna infekcija. Kako sifilitični virus<br />
u tielu polagano napreduje, to je još u neko. n·ieme moguća autoinfekcija na drugom da<br />
lj em mj estu tiela, n. pr. od spolovila prenosom na ustne. N u u Zarewiczevih slučajevih<br />
pokazao se je dmgi čir istom poslie vremena, što se uzimlje obično za najdulje vrieme<br />
inkubacije. Da bi se radilo o jednostavnom Contactchancreu, nije vjerojatno, gdje Z. iztiče<br />
tipičnost i značajnost. Jedino se dade protumačiti, da sn oba afekta imala veoma razno<br />
vrieme inkubacije, da se je, recimo, prvi razvio u najkraćem roku, odmah inokuliralo dru<br />
goga, a ovaj se je sada budi, što je tielo već više odolivo, ako i ne još podpuno immuno<br />
Br. 6. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 153<br />
bilo, budi iz kakovih dmgih razloga, razvio za najdulje vrieme za 30, odnosno 39 dana.<br />
Svakako treba biti oprezan, te se ne smije izklj učiti mogućiwst sifilitične infekcije radi<br />
toga, što imade vi!ie čirova ili to je autoinokulacijom nastao novi tvrdi čir. Rlf.)<br />
(Archiv fii:r Dermntologie u. Syphilis XXXII. S. 391.)<br />
Dr. Ćačkovlć.<br />
Razpra .. vne viesti.<br />
Mjesečna skupština sbo ra liečnika kralj evi)] a Hrvatske i Sla<br />
v o n i j e u Zagrebu bila je dne 2. svibnja 18%.<br />
Zapisnik prošle mj esečne skupštine izpravlja predsjednik rlr. lt akovac tako, da nn<br />
str. 132. "L. V.'' mjesto stavke "dr. S ch w n n: : Pokazuj e slučaj strmne eysticae, koja je<br />
prouzrokovala jako težko disanje . ..... Bole tnik je odpnšten", imade stajati : "dr. S chw a r z :<br />
Predaje o modernom operativnom lieč.enj n hipertrolije protate". Nakon toga izpravka ovjerovljnj<br />
e se zapisnik.<br />
Dr. lt a k o v !Jcc predstavlja bolestnika : li_J:ys_Jn a arQ.JU\. A_o_r ta e.<br />
F. N., 36 god. star, službenik. Otac mu živi zdrav. Mati mu umrla prije dvie go<br />
dine od rak-rane u želudcn ('!) 51i god. star.1. Ima brata i sestru, oboj e zdravo, više braće<br />
nije niti imao. Služio lB i pol god. kao vojnik i voj uički podčast.nik. Nije nikada. bio bolestan.<br />
Vrlo lasno se razsnli, a mzžestio se vrlo često vj ežbajući novake. Nij e pijanac ; naročito<br />
nije imao nilmda niti reumatizam sgl obova, niti si H!is. Od dviju <strong>godina</strong> je u gra<br />
djnnskoj službi. Poboljeva od konca Hiečnja o. g., težko diše, osobito kada ide uz brdo ili<br />
kad brže ide, spava prekinuto, samo na uznak ili na desuoj strani, ako liP.vo leži, težko<br />
diše. Apetit dostr1 dobar. Grozničav nije. Mokrai\a normalnih sastojina, bjelanka, niti šećera<br />
ne ima n njoj. Kod prve pregl ed bo koncem veljače o. g. : endocarditis valvul. a01·tae chro<br />
nica. Ordinacij a : Mir. Umanj t>n potrošak teku !'ina napose vode. Hladni oblozi na srdce.<br />
Hladna jela u malih obrocih. Tečajem vremena razvio se je sliedeći :<br />
S t a t u s p rae K e n s : Velik čovjek, jaka kostura, dobro razvijenih mišica i podkqž<br />
noga sala. Plavokos, hielopntau, zagasito rumeuog lica, ustnice neto cyanotične. Na glavi<br />
i obrazu ništa osobita Vrat. primjerau. Villljiva istovremena puh;acija !mo mali prst de<br />
belih caro ti da; isto tako vidi sc pnbacija u j ugu! n. Prsa dobro s vodna, disanje costo<br />
abdomiualno, obje poloviee prsij u dii=;u jednako ; ali lieva polovica prsiju uzdrma se isto<br />
vremeno s pulsom. l'erkusija pluGa na desnoj st.mni daje normalne graniee, auskultacijom<br />
čujemo pojedine suhe rhonche srednj e veličine. J>erkusijom na lievoj strani dobivamo rela<br />
tive granice srdcu od go mj ega ruba IV. rebrn, sredinu kosti grudni ce ; udar srdca dobro<br />
ćutljiv, nepovećan u mnrnilamj liniji u V l. medjurebrt1jn. Ausknltacija lie voga plnćnoga<br />
krila daje takodjer znakove kroniekoga kntnra. Nigdje na plnl:ih intiltmt. Perkusijom<br />
kosti grudnice douivnmo, oobito ako se bolestnik 11aprerl prigne, obmnkao zvuk od jugula<br />
počamši prema dolje tri prst:t u širini, a od desna prema lievo opet h'i prsta široko. Aus<br />
kultarijom srdca ne čuju se nigcUe zvuci, već svagdje su zvuci prikriti žamorom, a ovaj<br />
sistolni i diastolni žamor čn}e se najjasn ije nad sternnmom na mj estu abnormalne obmuk<br />
line i nad zalisci Aorta (u II. lievom medj urebarj u Ii evo od kosti grudni ce. Ovaj strujanju<br />
naliki žamor (fremissemeut cataire) Čt\je se i u enrotidah i skoro istom jasnošćn na ledjih<br />
lievo od kmlježnoga stupa u vi.ini IV--V li. prsnoga kralj eža. l'rislnškujnći nad arterijom<br />
iliacom desnom i lievom, čuje se Ramo j ednu zvuk. Puls nad arterijami mdialnimi je isto<br />
vremen, pun i jak, ali uije niti dižu
lM Liečnički Viestnik 1890. Br .. G.<br />
Dr. R n k o ,. ac : Proti stcnofnja do<br />
n tie 01i predmeti :<br />
Gospiću .<br />
Tr o š· k o v n i ci u knznenih stvn.rih kr. s ml b. stolova u Var;1žcli nu, Mitrovici i<br />
.Mnienje o uzroku smrti P. P. u knzo. pretlmetu proti V L. radi zloi'instva<br />
ubojstva (sudb. stol u Ogulinu) .<br />
l\ln i e n j e o duševnom stanju A. B. o pri pisi Yosti inkrimirnnog čina zloeinstva pO-<br />
k\J;nuoga prostoga u morstva (sudb. stol u oil'ktt\.<br />
·<br />
.<br />
L P., ljeka nJik u Z., moli za dozvolu, da smije stanovitu mast oglaiYati i prorhtvai. O sn o v a n ar e d b e kr. zem. vladP, koj om se p ropisuju dužnosti uprava orozennnh<br />
obć. javnih bolnica i7.llzam zem. i pod zem. tlpravom stoje(,ih bolnica.<br />
Osnova naredbe kr. zem. vimle, kojom e preinai'nj e . 15. provedbene nnredbe<br />
od S. srpnja 18fl5. br. 12.409 k zakonu od 11. tmvnja lt\!14. o ljekaruičtvu u k rnljeduah<br />
Hrvatskoj i Slavoniji.<br />
N or m a t i v n a. n a r e cl b a o p roizmdja nj u i proda vanju soda-vode, te o nadzoru<br />
nad njim. .<br />
Z a g r eba č k a o k r užn a b l a gaj n a za podporu bolestnilm u ime svih hrrn.tsko<br />
lavonskih okružnih blngnj un podnaša predstavku gl ede uredjenja liečničke slnžbe.<br />
O s u ov a n ar e cl b e kr. ze m. v Inde o pn>Yecleuju obrnnbenih mjera proti za m znim<br />
bolestim na. ovozemaljskih granicab, s jedne stnme proti Ugarskoj, s druge proti Cis-<br />
lajtaniji. .<br />
N ar e d b a vel. župana županije vlundinske za područje županije varaždinske, kqjom<br />
se zabranjuje obdrž.flva nje gostba n kunh pokojnih (Carmina), ter izdaj e pogreb ni red i<br />
naputak za nsnovanj e i uredjenje groblja.. NadL,iskupski d uh. stol. prigovara toj naredbi i<br />
zahtieva, da se ]JOmenuta naredba opozoYe, od nos no izvr::iba iste obustavi.<br />
M n i e u j e o uzroku nesreće u tvornic:i cementa u Beočin u, gdje su otrovan.Jem<br />
ugljičnim kisom tri mdnika poginula, i kako da se slič ne nesreće u buduće znpriečuju.<br />
. O s n 0 v a n are cl b e kr. zem. vlade, kojom se propisuje postupak n svrhu ogmm-<br />
čeuja i i zvrieženja naclriprimaljstva.<br />
izmdio<br />
"<br />
Književne viesti.<br />
Vina Hrvatske i Slavonije". Pod ovim naslovom izašlo je djelo, koje je<br />
i napisao g. dr. S. B o š nj n k ov ić. Ovo j e prvo djelo ove vrsti u našoj li ten turi,<br />
te ga zato velikim veseljem i pozdravlj amo. · ·<br />
.<br />
.<br />
. .<br />
U Hrvatskoj i Slavoniji nije do sada IHJblicirana ni jedna enoložka radnj n, k Ja b1<br />
se osnivala na kemi1ko-an:tlitičkih podatcih. Oni podn.tci o annlizah vina pako, koJe sn<br />
zabilježili , ali ne objelod:mili elva do tri naša kemičara, bijahu bez ikakve vrieclnosti za<br />
prosudjivanje vina, pošto se ti cahu nviek sumnj ivih i od oblasti zaplienjenih vinn.. O ·aci <br />
nalnom poznavanju vina naše domovine nije moglo biti do sada n razg_ovora. U ol:o Je<br />
to pako koristno, nuždno i vn.žuo, svakomn<br />
e jasno. i netreba ovde dalJ e -a:agatl. i::iamo<br />
_<br />
.<br />
iztičemo ovdje, d:t je ovakovo powavanJe vma, seceno 1a temelJ U , anahtJčk . Jil podat ka,<br />
ne samo absolutno nuždno za provedbu zakon. elanka XXIII : 1893. o umjetnom vmu,<br />
nego da je i od neizmierne vriednosti za svakoga racional oga, pmktič oga vnograda1<br />
: -,<br />
fl isto i za one mjerodavne faktore, koji regenernju naše vmogmde. OvaJ zak. danak IJJje<br />
samo od velikoga zamašaja sa narodno-ekonomskoga gledišta, već je i veoma važa . n sa<br />
stanovišta zdravstva, jer se označuj u n njem točno sre manipulacije, koje su dozvolJene,<br />
da se izvedu sa vinom i opet one, koje su zabranjene. U provedbenoj naredbi k tomu<br />
.
156 Liečnički Viestnlk <strong>1896.</strong> Br. li.<br />
zak. članku razdieljuje se zemlja na vinogorja, govori se o tipih vina dotičnih vinorodnih<br />
krajeva i traži se, da vino i onom tipu odgovara, iz kojega je priedjela. O tom pitanju<br />
nije se moglo do sada kod nas ni oRnovano gnvoriti, a kamo li siguran sud izreći, pošto<br />
sastav naših vina iz pojedinih krf\jeva nije bio poznat. Isto vriedi i r.a prosnclj ivanje<br />
sumnjivih vina, ako patvorenje nebija;e baš kmpno . .Ter ustanova veli : "Vino se imade<br />
smatrati patvorenim, ako e nedoknže, ua takovu abnormalnost, kao što ju pokazuje ana<br />
lizovano vino, neimade i notorno naravno vino istoga godišta i istoga kraja". To vriedi<br />
primjerice za mno:f.inn ekstrakta, ekstraktnog ostatka, ukupnih mineralnih sastojina, fosforne<br />
kiseline i još za neke druge sastavne tvari vimt.. Nn iztražitelj veoma često nije mogao<br />
iztraženo vino valjano ocieniti, pošlo sastav naravnih vina različitih kraj eva i godišta do<br />
sada nebijaše poznat.<br />
Radnja dra. S. Bošnjakovića velika je i prva euoložka radnja, koja je udarila temelj<br />
poznavanju hrvatskih i slavonskih vina ; ona je 11 našoj enologiji upravo epohalna. Na<br />
tom temelju morati će se dalje i·aditi, da se poluči avreno poznavanje domaćih vina,<br />
što je za našu vinorodnu zemlju od neizmierne važnosti, a hit će Rve to va:f.nUe, kako se<br />
vinogradarstvo regeneracijom američkom lozom opet Bve više podiglo bude.<br />
Knjiga "Vina Hn·atske i Slavonije" obuhvm'a dva diela. U prvom diclu ra1.lažu se<br />
analitičke metode, po. kojih su vina iztražena. Ove met
---··· ----<br />
Liećnički Viestnlk <strong>1896.</strong> Br. (i.<br />
150-200 vina različitih krajeva i godišta analizirati, jer bi onda tek poznavanje naših vina<br />
bilo sa vršeno.<br />
Mi čestitamo i zahvaljujemo g. dru. S. Bošnjakoviću, što je svojim dj elom i mno<br />
žinom zabilježenih data znanstvenom prosu d jivanju naših vina udario temelj, jer doista ovakav<br />
rad je od velikoga zamašaja ; isto tako zahvaliti se je i visokoj kr. zem. vladi, koja je svojom<br />
moralnom i materijalnom podporom omogućila ovaj rad i štampu toga djela.<br />
Prof. dr. Domac.<br />
Brodarska Higijena. Napisao Dr. Jako Gj ivauović, e. kr. kotm;ski liečnik<br />
dodieljen e. kr. uamjestničtVl1 n Zadru. - Zagreb, <strong>1896.</strong><br />
"Prvi dio knjige bavi se o higijeni i pokazuje škodne uticlje i uzroke bolesti i način,<br />
kako da im se izbjegne. Drugi se dio bavi o sastavu tiela i djelatnosti njegovih ustroja:<br />
Treći sadržava Imputke o liečenju i vidanj n i o zdravstveno-redarstvenih mjerah n slučaju<br />
kužnih bolesti. Ćetvrti pak dio se bavi o lj ekovnici ili škrinjici liekova ; tumači liekove,<br />
koje ista sadržaje i pokazuje način njihova pripravljanja i uporabljivnnja. kao što i način<br />
upotrebljavanja vidarskog orudja i dotičnih sprava".<br />
Ovako pisac sam o sadržaju knjige.<br />
Knjiga je namienjena pouci liečničtvu nevještog brodarskog osoblja.<br />
Prva dva dj ela najbolja su. I nevješt pomorac i brodarskim prilikam nevješt liečnik<br />
·<br />
naći će tu koristne pouke.<br />
O trećem dielu ue bi se mogao tako pohvalno izjaviti. Oko HO strana posvećeno je<br />
poznavanju raznih bolesti i ozlecla te liečenju istih. Tko misli, da neuk tim načinom može<br />
što patologije i terapije raznih bolesti da nauči i svoje znanje praktično uporavi, taj vara<br />
i sebe i druge. Populariziranje medicine, ako neće da stvara varavih pojmova i donaša<br />
štete, treba da bnde vrlo ogruuičeno i da se bavi ponajviše obćenitostmi i higijenom, a od<br />
praktične medicine smije samo toliko da zahvati, koliko može razumjeti najprost:ij i bolničar.<br />
J er pra ma liečničkoj znanosti i umjet.nosti pametan je jednako zastupnik naroda ili dvorski<br />
savjetnik, koliko prost težtk ili drvocljelac.<br />
O populariziranjLt medicine tako je mislio Billroth, a slavni Dubrovčanin Baljivi<br />
pisao je, ela bi se o medicinskih stvarih samo latinski imalo razpravljati, ela se otmu<br />
blezgavom uplićanju svjetine. U ničem možda nije nenk sviet tako neznaličan i n ničem<br />
valjda tako spravan, da lahkoumno i bezobrazno sudi, kao u medicinskih stvarih. Populariziranje<br />
sumnjive vriednosti može da sviet na takvo ponašanje još većma obodri na štetu<br />
i znanosti i trpećeg ljudstva.<br />
Preko toga primietit je, da imade u tom poglavju knjige vog1ješnih i manjkavih<br />
!lapntaka.<br />
Na pr. na str. 217 rečeno je: "Kod težkih i povećih rana ili kod obilnog gnojenja<br />
valja zavoj obnoviti dvaput na dan, a kod manjih rana ili kod onih, koje se malo gnoje,<br />
dosta je obnoviti i svaki drugi dan". - Takvi im kriteriji za obnovu zavoja vladali i n<br />
i ll o t e m p or e, a niti načelom, niti praksi današnje kirurgij e ne odgovaraj u.<br />
Današnjoj kirurgiji ne ot1govara ni naputak na str. 21! : "Ako je pak tane ostalo<br />
usadjeno podalje od površine tiela, valja nastojati da se izvadi".<br />
Desinfekcija oruclja jednostavnim zakvasenjem u raztopinu 3"1.> karbola, kako ju pisac<br />
vreporučuje, ne znam, što može vriediti .<br />
Toliko navadjam za primjer, a bilo bi simo tamo još šta zamjeriti.<br />
U obće mi se čini, da bi dio, koji se havi liečeujem, imao biti mnogo kraći, ali za to<br />
što je rečeno, imalo bi biti točnije, znanstvenije.<br />
Što je u knjizi osobito pohvalno, to je liep jezik, kojim je pisana. U pogledu<br />
liečničke terminologije svaki naš liečnik naći će tu štogod dobra da nauči.<br />
Dr. B. Peričić.<br />
('JIIH'IOI :I Jn;nn ua 1\C.loryllHo •. tcitapcTrio. Op•·nje<br />
srpske sanitetske struke.<br />
· "0 histologij i decidualnog sarkoma", od dra. Jovana J. Jovanovića. - "0 re:mltatima<br />
liečenja difterije Behringovim serumom u obć. drž. bolnici", od dra. S. Šrage. -<br />
.,Najprije škola za primalje i lekRrske pomoćnike, pa onda postepeno medic. fakultet", od<br />
dra. J. Lazarevića.<br />
U svitkQj svezci ima : pregled literature, - izvještaji o radu lekarskih zajednica, -<br />
izvjetitaji o radu sanitetskih vlasti, - zakoni i naredbe, - viesti o stručnim zavodima i<br />
ustaiiOYama, - bilježke, -- pabirci, - kovčežić za pribiranje med. gradje, - podlistak,<br />
- staleške i lične viesti, - bibliografija, javna rieč, - pošta redakcije i administracije.<br />
Dr:f.ava, vlasti, njihove ustanove i njihovi organi nemoćni su, i sav trud i trošak<br />
nj ihov propada, ako sam narod neee ili neumije da posluša i izvrši što zakon naredjuje<br />
·ili što sanitetski organi zn. dobro nadju. I najbolj i sanitetski zakoni, i najsavjestniji vršioci<br />
tih zakona nemoćni su, ako ih gradjani neće i nemože da razumiju, nego ih samo silom<br />
i iz stt·ahn. sluajn. Gdje sam narod i n epoj ima potrebu tih ustanova, gdje je ovladalo krajnje<br />
neznanje, gdje je sve listom ogrezlo u praznovjeri i nerazložnih običajih, ondje je težko<br />
izvoditi mjere, koje se svemu tomu protive. Tek kad bi sam narod polako i postepeno<br />
dobio druge, jasnije i čistije pojmove o svem, što se tiče nj egova života i napredka, tek<br />
onda bi i sanitetski zakoni i napori sanitetskih organa dobili prava maha.<br />
Polazeći s toga gledišta, riešilo se "srpsko lekarsko drnžtvo" u Beogradu na izdavanje<br />
lista namjerom, da njime u bistar, ali neuki bezazleni i praznovierni srpski narod<br />
unese toliko znm1ja o čovječjem )';ivotu i zL1 mvlj n, koliko je potrebno, da on sam polako<br />
dodje Llo sviesti i počme napuštati svoje nerazložne običaje i onaj bezbroj nesavj<br />
estnih vnrn.lica, koji ih podržavaju, a njega time upropašćuju. Tek onda će i bolnica i<br />
liečnik, i napori sanitetgkih vlasti i izdatci sanitetskoga fonda uspješno voradit.i - nn.<br />
sreću naroda.<br />
Taj list zove se "Narodno zdrn.vlje", te je popularan dodatak uzn. svaki broj "Arhiva"<br />
i do naša jasne i za svakoga razumlj ive pouke : l. O sastavu i oba vama tiela. 2. O čuvanju<br />
i njegovanju zdravlja. n. O suzbijanju bolesti, nmočito kuY.uih. 4. O nj ezi trudne ilene,<br />
porodilje, novorodjenčeta, ncjači i školske dj ece. 5. O njegovanju bolestnika i točnom<br />
izvršenj u liečnikovih naredaba. G. O nern.zložnim načinima domaćeg liečenja. 7. O prvoj<br />
pomoći n priekim opasnostima. Osim toga prikupljat će narodnu medicinu i narodnu<br />
medicinsku terminologij u.<br />
U brojevih, koji su do sada izašli, ima vrlo lie pih članaka : "Šta vri edi zdravlje i<br />
dugovječnost?" -- "Rana ženitba i udatba". - "Kad diete počme puziti i laziti". - "Zadoj".<br />
- "K varan". - "Trakavica" (sa slikami). - "Koliko treba hrani da se svari". - "Pomoć<br />
obamrlu novorodjenčetu". - "Kalajisanje i kalajni sudovi" .<br />
"Dječje igračke". - "Sveštenici i narodno zdravlje". - "Je li u vatri (u groznici)",<br />
sa slikami. - "U kavani'\ - "Mirisi". - "Poslušaj me !" - "Presvlakuša (spavaćica)".<br />
"Diši na nos, a ne na usta". - "Drugi zubi". - " Smradovi " . .... ..,._ "Kužne klice".<br />
Čestitamo od srca našemu pobratimskomll družtvu i njegovomu vriednomu uredniku<br />
na tOJTli:rasnomu radu, pak mu želimo> da ovaj urodi što obiln\jim plodom.<br />
159
Sitne · · ·viestt<br />
·<br />
. Previšnje ručno pismo i dlikovanja . . Nj. e. i kr. a..pštolsko Velianstv.<br />
uprlivilrJ je_ sedeće : ručno pismo ria . bat:q1:Jon · Wid.erhofera : ·<br />
· . · . . ·<br />
. . "Dragi, barue Wi.d erhofei:u! · . . . . . · . . .<br />
.<br />
. . .<br />
. :bugotrajria bolest Mojega blagoiiokojnoga:_.brltta, nadvojvode 'Karla Ljude_viia; 'd11la<br />
v:tni j ;opet prilike da oživotvorit.e iznovice osobiti načinom Vašu Mei i MjoJ ,obltelji'<br />
u toliko slučajeva dokazanu piivrženost i požrtvovno st. Srdce Mi nalaže; ·da. Vani u: · ime<br />
Svoje gospodje ogorice; ilajvojvodkinje Marije Terezije, i nadvojvodske obitelji i h ime<br />
Svqj'e .iireem najtopliju_ zahvalnost za toli požrtvovno Mojemu sada u· Bogtt. blagopokoj<br />
·nom,u .preljubljenomu b1·atu pruženu liečničku pomoć, a ii.zdajem se u to, da ' budete i u<br />
budt1će. vj erno stajali uz Mene i Moju obitelj kao tješeći i pomagajući liečik.<br />
· ·<br />
· U Lanizu dne 3q svibnja W96,_ . . FranJ.o: Joi'p s, r.".<br />
' Naslov e. kr. dvorskoga sajetnika podhililo je Nj. e, i kr . . Yeličaristvoj. t. profe .<br />
soru na bečkopi sveučilištu dru. Edmunda N e it s s e1; u, profesorom n pražkom njea/lkolri<br />
sveučiliŠtu dru: K. H. Huppertu, drn. F. Kn oll u ·i dru. I .. Kene-n, nadalje p1·ofesorom<br />
na pražkorii Českom sveučilištu dru .. .A: Zu cker-u i vladinomu sa·vietuiku dru. Bo-<br />
·<br />
busllivu: it: J ir-uin (koji je začastni člai:i našega sbom):<br />
.<br />
. No.vi Članovi. Našemu aboru pristupili .su kao redO\'iti ,članovi : gg. dri. Josp .<br />
pl . .tu.rjevi ć 'ri Zagrebu, dr. Ptar Geoi-'gević u Osieku ·i dr. Slavo J,1echniter,<br />
obć. lieč.nik u Oriovcu, za sada na godinu dana u Beču (IX. allg. loslie · l- Pravazovii1 št-rclJka), a ;ima<br />
i sluča,ieva, -'g'dj'e je sliedilo težko otrovanje, d paČe 'i smrt, već 1 bd: :matiJe<br />
doze, - nego što je rti.ak$imalna.. .Osim: .toga je· -injiciranje, tako . difeieiltnih raztopi.n.<br />
a();.' PR:, .!lQ , ;v.e_9rp.e;t ):>O}o- . Stare .. mEltoqe ograniča ul. ,)1J:I ; f;le.; na to,<br />
da podkožno načine depot anaesthezije, od kojeg bi imali živci :elektiyno. gore<br />
i dolje uzimati prkinuće svog vodjenja.<br />
Ova metoda morala je ostat_i nesavršena, jer nije pazila na zakOUj_:ana<br />
Rtomotičnog .vodjenja n1;1trag od . drugih mjesta do predjela .oper-acije; . Ako se<br />
hoće postići podpuila. dokalna : anaesthezija, to se mora' cieli . p redi el, operacije<br />
tekućinom prokvasiti; poplaviti,. nadunuti, oedemizirati, :a da .je svejedno u<br />
kakovoj · je gustoći u ·njoj. sadržan nerviilum. Inače; .je vodjenje .;.boli na<br />
nekom .mjestu otvoreno i bol se ipak izi'ieši. ,ko se načini podkožni .;dept<br />
cocaina n. pr. u vršak prs; pa. Jlla,biJa .r.a:;tor,ina kako god koncentrirana,<br />
to će možda anaesth,zi.ia.A?i Rlje .. o z,adjlh .qgraqaka iiv:afi, .. kqi1 i9u kroz .<br />
taj naklad·· cocaina, , ali dalje na koju anas tonio zu ne prela;zi djelovanje, svaka<br />
je u stanju, . Y?\-; '1,),R . se. :Ill
162 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 7.<br />
Princip, koji je postavio Schleich, da na ime cteli prediel operacije<br />
umjetnim načinom sasvim prokvasi , može se--s tako gustimi raztopinami<br />
samo u veoma ograničenoj mjeri izvesti. Tako bi se mogle izvadjati samo<br />
operacije, koje se protežu na prostor, koji odgovara sadržaju tekućine do<br />
najviše 5 ccm. Samo s mnogo slabijimi raztopinami mogli bi se bez pogibelji<br />
već predjeli poplaviti i operirati bez boli, ako bi one prekinule vodjenje<br />
živaca. Odkad je Liebreich objavio svoje osnovne nauke o •anaesthesia dolorosa«,<br />
gdje se je pokazalo, da se kod životinja može vodjenje živaca prekinuti<br />
injekcijom vode, bilo je izgleda, da se pokuša u tom smjeru i kod<br />
čovjeka, i to intracutanim, a ne subcutanim putem. Zaista je Schleichu<br />
uspjelo dokazati za razne tvari, da one i dosta razriedjene prouzročuju<br />
bez predhodne hyperaesthezije anaestheziju točno u obsegu svoje infiltracije<br />
(kao Liebreiehova anaesthesia paradoxa). Moralo se je takodjer paiti, da<br />
ne bude infiltracija bolna, jer paradoxna anaesthezija• t. j. bezbolnost uz<br />
boli ne može se praktički uporabiti. Morala se je naći najmanja mjera dotičnog<br />
nervina, koja je u stanju prodromalnu hyperaestheziju kod injekcije u<br />
toliko kompenzirati, da anaesthezirajuća moć vodenih tekućina sama po sebi<br />
u punoj mjeri djeluje. Zato se i mienja u Schleichovih raztopinah · gustoća<br />
prema osjetljivosti dotičnih djelova t. j. u hyperaestetičkih predjelih treba<br />
druge raztopine no n. pr. u djelovih, koji nisu zapaljeni. Primjesa kuhinjske<br />
. soli imade oslabiti dražeću moć vode (nabrelmuće stanica), koja za sebe preuzimlje<br />
jedan dio anaesthezije, osobito ako je raztopina ohladila na 0°. Primjesa<br />
inorphija ili codeina imade da ublaži bol, kada prestaje djelovanje anaesthezije,<br />
te da tada ne nastupi najedanput bol, već da se zatomljuje.<br />
Schleich razlikuje u glavnom tri vrsti raztopina ; i to :<br />
I. Razt.opine za jako hyperaesthetične predjele (zapala, gnojenje, neuralgički<br />
djelovi) :<br />
l.<br />
2.<br />
Rp.<br />
Cocain. hydrochlor. 0·2<br />
Cocain. hydrochlor. 0. 1<br />
Morph. hydrochlor. 0·025<br />
Codein. phosphor. 0.06<br />
Natr. chlorat. sterilisat. 0·2<br />
Natr. chlorat. sterilis. 0.6<br />
Aq. destill. sterilis. ad 100·0<br />
Aq. dest. steril is. ad l OO·O<br />
adde solut. acid. carbol 5% gtt. 2 adde sol. acid. carh. 5% gtt.. 2<br />
M. D. S. .Jaka raztopina.<br />
II. Raztopine za umjereno hyperaesthetične predjele :<br />
l. 2.<br />
Cocain. hydrochlor. 0·1 Cocain. hydrochlor. 0.05<br />
Morph. hydrochlor. 0·02f> Codein. phosphor. 0·06<br />
Natr. chlorat. sterilis. 0·2 l Natr. chlorat. sterilis. 0·6<br />
Aq. dest steril is. ad l OO·O Aq. dest. ster. ad 100·0<br />
adde sol. acid. carbol. 5% gtt. 2 1 adde acid. carbol. 50fo glt. 2<br />
M. D. S .. Normalna raztopina.<br />
III. Najslabija raztopina za obsežne operacije (izmjenično s jakimi raztopinami)<br />
:<br />
Rp.<br />
Br. 7. Liečnički Vlestnik. <strong>1896.</strong><br />
Cocain. hydrochlor. 0·01<br />
Morph. hydrochlor. 0·005<br />
Natr. chlorat. sterilisat. 0·2<br />
Aq. dest. sterilis. ad 100·0<br />
adde solut. acid. carbol. 5% gtt. 2<br />
M. D. S. Slaba raztopina.<br />
Raztopine imade ljekarnik tako sterilizirati, da kuhinjsko sol u jednoj<br />
zdjelici žari, a vodu za sebe (ne u raztopini) zavrije, jer ako se cocain i<br />
morphij razvruće, to gube od svoje djelatnosti. Ove su soli u kemičko čistom<br />
stanju absolutno sterilne.<br />
Ove se razlopine mogu rabiti do maksimalnih doza : I. do 25, II. do<br />
50, a liJ. do 500 Pravazovih štrcaljka. Schleich rabi štrcaljke po 5, 10 i 50<br />
grama, a k njima ravne i zavinute igle.<br />
Za anaestbeziju prvog uboda rabi Schleie;h aethylchlorid . ili aetherov<br />
spray. Ubod u sluznicu čini bezćutnim malen ledac cocaina ili kapljica koncentrirane<br />
karbolne kiseline.<br />
Jnfiltracija nije tehnički lahka, te ju treba temeljito proučiti, pa su potrebna<br />
točna pravila, da se oedemiziranje savršeno provede. Schleich s toga<br />
na temelju primjera (atherom, hydrocele, radikalna operacija haemorrhoida,<br />
absces, furunculus i panaritium) točno opisuje način infiltracije sa svimi<br />
potankostrrii.<br />
Predaleko bi me vodilo, da ja to sve točno razložim, već ću se ograničiti,<br />
da opišem ono, što je kod svih operacija jedinstveno, pa da zatim upozorim<br />
na razliku i potankosti u tehnici kod raznih operacija.<br />
Za sve operacije, koje započimlju zarezom u kožu, najprije se načini<br />
endermatična bobuljica tako, da se igla zabode u kožu intracutano, endermatično<br />
(a ne pod kožu subcutano) t. j. samo toliko, da je njezin otvor od<br />
epidermide pokrit. Zabode se sasvim razito, po mogućnosti paralelno s površinom,<br />
pošto se je prije dotično mjesto aethylchloridom ili aetherovim sprayom<br />
učinilo bezćutnim za ubod. Kada se pritisne na stapaljku štrcaljke, nastane<br />
bieli oedem kože, velik po prilici kano l filir. Ova bobuljica, anaemična primarna<br />
infiltracija sasvim je bezćutna. Na njezinom obodu u smjeru, kojim<br />
će se rezati, načini se novi ubod i infiltracija itd., dok se ne dodje do drugog<br />
kraja naumljenog zareza. Sada se još nekoliko grama tekućine podkožno<br />
injicira, ali tako, da se ne dodje u tumor ili absces, te se može bez boli<br />
učiniti zarez. Kad se proreže, zija koža do podkožnog veziva, koje je staklasto,<br />
pačasto, od tekućine naduto. Operira li se dalje u dubinu, to se radi izmjenično<br />
sa štrcaljkom i nožem t. j. injicira se i reže. Kod tumora n. pr. athe <br />
roma rabi Schleich zavinute igle, s kojimi on oko i izpod tumora injicira,<br />
prije nego što ga izvadi, te tako napuni tkaničinu peritumorno sa svojom<br />
raztopinom, a onda izljušti mješin-q (atheroma). Kod prominentnih tumora,<br />
n. pr. haemorrhoida osim obične injekcije u smjeru zareza, injicira takodjer<br />
na bazi čvora, te ovaj silno nadune. Kod abscesa treba paziti, da se<br />
ne uštrcava u njegovu šupljinu, jer se time povećava tlak u njoj i nastanu<br />
· jake . boli, dok još nije prekinuto vodjenje u okolnih živcih. Treba<br />
samo injicirati u kožu nad abscesom i ostale tkaničine do abcesne mem-<br />
163
1(j4 Lfečničkf Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 7.<br />
brane, koja se na jednom mjestu malo otvori, da može nešta gnoja odteći,<br />
zatim se membrana dalje infiltrira i proreže, odnosno izreže. Jedino, ako<br />
je abces već do pod kožu dospio, može se jednostavno raditi samo intra<br />
cutanom i subcutanom injekcijom Kod furuncula i panaricija počimlje<br />
Schleich izvan zapaljene crvene zone, učini primarnu bobuljicu, te odavle<br />
s dugom iglom uštrcava pod čir, u dubinu, dakle intrafascialno, dapače<br />
inlramuscularno. Istom sada, kada je u dubini stvorio anae:;thetičkl depot, te<br />
prekinuo odavle anastomatičko vodjenje, počimlje s jednog mjesta već infiltrirane<br />
periferije infiltrirati kožu nad furunculom, te može sad cielog excidi<br />
rati. Ako je· već gnoj do površine dospio, može se kano kod takovog abscesa<br />
jednostavno infiltrirati u smjeru zareza i prorezati.<br />
To je suština Schleichove metode kod manjih operacija, za veće treba<br />
p1·oučiti njegovu knjigu »Schmerzlose Operationen. Oertliche BeUiubung mit<br />
indifferenten Fliissigkeiten
166 Liečnički Viestnik .1896, .<br />
.<br />
dakle liečeno u ovoj četvrti 245 bolestnika. Od .tih je odpušteno bo izliečeno 121, poboljšano<br />
27, neizliečeno 8 bolestnika. Umrlo je 18. Koncem prve četvrti preostao u bolriiCi 71<br />
bolestnik.<br />
Uzroci smrti bijahu:<br />
1. Gangr aena peis post fracturain complicatam. 76 god. star šumski radnik<br />
donesen umirući sa prelomljenom nogom, gdje je '(eć bila .nastupila gangraena.<br />
· 2 Šumski radnik, 2l godinu star, donešen u bolnicu, tuži se najaku glavobolju.<br />
Idući dan razvili se simptomi meningitide. Umro peti dan po dolazku. Pri paranju nadjena :<br />
Meningitis basilaris.<br />
3. Opet mlad šumski radnik phthisičnog habitusa donesen u bolnicu u bezsviestriom<br />
stanju i u delirijah. Temperatura do 39·5° e. Pilpile široke - hyperaesthesi_a.<br />
·O sini dan exitus. Pri paran ju nad jeno : Meningitis basilaris -· hydrocephalus acutus. -<br />
Tuberculosis iniliaris pulmonum, peritonei, hepatis, lienis et renum.<br />
4. Sl ug a, 20 g. star, zadobio udarac ušicom od sjekire iznad li evog uha. Na oglav ku<br />
polumjesečasta rana, sondiranjem može se konstatirati, da je kost ugnu ta. Odmah pi> ozledi<br />
bio . . bolestnik duže vremena izvan sebe. Drugi dan donesen u bolnicu, odgovara na pitanja<br />
vrlo tromo, tuži se na glavobolju - temperatura 38·7. Iz rane se luči prljava gnojna tekućina.<br />
Na predloženu operaciju ne6e da pristane; te rana bude dobro desinficirana i lege<br />
artis previjena. Idućih dana uzima glavobolja sve veći mah, temperatura 39·5" e. Bolestoik<br />
ište operaciju. U narkozi bude rana na oglavku u obliku krsta proširena, te pošto<br />
je oglavak odimipariran, ukaza se ugnuta lubanjska kost u veličini djetinjeg dla.n,a, i to iz<br />
tri diela, od kojih su dva . pod kost potisnuta. Dlietom budu ugnuti di el ovi izvadjeni i<br />
rubovi ugla.čani. Od prilike u sredini pokaza se gdje iz malenog otvora u duri izlazi gnoj<br />
- te pošto bi otvor proširen, dobilo se do 2 kub. cm. gnoja. N11dalje se moglo ustanoviti,<br />
da je na jednom mjestu i tvrda opna kao i mozak pov1iedjeni. Drainage _: djelomičan<br />
šav oglavka - zavoj. Prvih dana po operaciji osjećao se bolestp.ik bolje. Temperatura billi<br />
izmedju 37·7 i 38·5. Kasnije pak nastupila ja a glavobolja. Prolaps mozga na otVoru.<br />
'<br />
Tem-.<br />
peratm:a· ·opet počela da ide u vis. Deliria, hjperaesthesia; napokon eXitus.<br />
A u t o p s ia =· Od defekta u kosti idu dvie paralelne pukotine prema sliepom oku, od<br />
dolnje pukotine i uzpravljeno na istu ide opet jedna pukotina do na dno lubanjske utline.<br />
Gnojna up8la moždjanske opne difuzno tazprostrta. Absces u mozgu u predjelu trepaniranog<br />
otvora, no osim toga još jedan u sliepo-očnom mozgu izpod fossa Sylvii.<br />
5. 71 g. star pekar došao u bolnicu, tuži se na veoma neurednu stolicu. Laxantia<br />
bez uspjeha. Na klištire dobiju se okruglasta malena .skibala. Bolestnik slab i matičan.<br />
Kasnije nastupilo bljuvanje: Abdomen. napet, vjetrovi nei du. In inguine. li evo : pruglasti<br />
· otok, koji bi na powšan pogled izgledao kao hernia, no isti je tvrd, neboli ništa i nije _i;li .<br />
malo napet. Bljuvanje sve češĆe i ima. faeculentan karakter. Diagnoza billi: unutt\rnja incarceracija<br />
·vjerojatno carcinom. Bolestnik se jedva odlučio na opraciju. Pok\] šana narkq.<br />
chloroformom, no usljed colapsa odustalo se od narkoze. Preko onog otoka koža raz.
lG H<br />
--->-<br />
Llećntćki Vlestnlk <strong>1896.</strong> Br . 7.<br />
ozdravila 304, poboljšano 104, neizliečeno 43, umrlo je 6. Ukupno 457 bolestnika. Preost:tje<br />
koncem · II. četvrti <strong>1896.</strong> 58 bolestnika.<br />
U I. polugodištu <strong>1896.</strong> došlo je u bolnicu .ukupno 796 bolestnika. Sravniv broj prim<br />
ljenih bolestnika od I. polugodišta 1895. sa 361, pokazuje se veći broj primljenih u ovoj<br />
godini za 435 bolestnika.<br />
Važnijih operacija tečajem II. četvrti <strong>1896.</strong> bilo je ovih : Exstirpatio lymphaden. colli<br />
8, operatio radic. bern. inguin. liber. sec. Basini f>, Rhinopl!ist. post. carcinom. nasi, dis ciss .<br />
cataract. secuild., operatio imtrop. palpebr. sup. et infer. sec. Lušić-Matković 8, Enucleatio<br />
digit. IL man. d. propter vuln. lacer., Exstirpatio neuromatis praepatell. sin., Exstirpatio<br />
epitheliom. pal p. inf: "OCi:tl. sin. 2, Exstirpatio lipom atis · dorsi 2, Amputatio cruris d ex tri.<br />
propt. cariem, operatio labii leporini, Herniotomia et operat. radic. hern. incarcer. 2, Ex<br />
stirpatio ch eloi di co lli; · Iridectomia optica, Extract. cataract. senil. 7, · Punctio hydrocel.,<br />
Enucleat. digit. II. III. man. sin. propt. cariem, Exstirpatio epitheliomat. lab. super.,<br />
operatio phyriiosis, · necrotomia maxill. infer., necrotomia crm·is dexti, 'fendorapbia man.<br />
sin>post vulnus caesum, Exstirpatio citreiilomat. 'faciei, enucleat. digit. III. et IV. man.<br />
sin. post. vuln. lacero - cont. , Exstirpatio lipomatis fro n tis , Exstirpatio carcinom. ani<br />
(Kraske,, Exstirpatio epitheliom. labii infer., Exstirpatio cicatric. hypertr. colli, Exstirpatio<br />
adenomat. man. dextr. - Manjih operacija obavljeno · je preko 30.<br />
· ·<br />
·<br />
Javna obća gradska bolnica u Karlovcu. (Primarni liečnik dr. Lj udevit<br />
Š vrij u ga.)<br />
Za mjesec ožujak <strong>1896.</strong><br />
Koncem veljače preostao je u liečenju 201 bolestnik ; tečajem ožujka nadošlo je iz<br />
nova 269 bolestnika, dakle je ukupno Iiečeno 470 bolestnika. Od ovih je 2l!J ozdravilo,<br />
34 bila su poboljšana odpuštena, 3 neizliečena, 22 su umrla, a l bio je premješten u kr.<br />
zem. zavod za umobolne u Stenjevac, te je koncem ožujka preostao u liečenj u 19l'!.JOlestnik.<br />
Uzroci smrti bijahu trbušna pošalina l, ikričavost pluća 7, upala mozgovuih opna<br />
2, upala pluća 3, gangraena pluća l, grieška srdea l, kron: crievna upala 2, Brightova<br />
bolest 5.<br />
Operacij e u tom mj esecu izvedene su sliedeće : Operat.io radic. bern. ing. lib. l,<br />
Exstirpatio epitheliom. auricnt 1, Exstirpatio polyp. rect. l, Exstirpatio epitheliom. nasi l,<br />
Exstirpatio atherom. faciei 1, Exstirpatio nod. baemorrhoid. l, Exstirpittio lymphom. colli<br />
·<br />
1, Opetatio phymosis l.<br />
Manjih operacija bilo je 30 obavljeno i tri sadrena povoj a načinjena.<br />
Za mjesec travanj <strong>1896.</strong><br />
Koncein ožujka preostao' je u liečenju 191 bolestnik; tečajem travnja nadošla su iz<br />
nova 183 ·bolestnika:; dakle st'l ukupno liečena 374 bolestnika. Od ovih su 182 ozdravila,<br />
26 bilo ih je poboljšano odpušteno, 3· ileizliečena, a 15 ih je umrlo, te je koncem travnja<br />
preostalo u liečenju 148 bolestnika.<br />
· · Uzroci smrti ·bij ahu : ikričavost pluća 3, rak-rana ustnica l, upala potrbušne opne<br />
(iza . rane ubodine) l, smrznuće nog ub (usljed padavice) l, upala pluća 2, grieška srclca l,<br />
vodena bolest (hydrops) l, kron. upala želudca i crievlja 1, Brightqva bolest 2,' prištinuće<br />
dimljačne kile (umirući dovežen) l, ostarjelost l.<br />
·· o·p er a ci j e ·u tom mjesecu izvedene su: sliecleće : Epicystotomia corpor. alien. ves ic.<br />
(zarasli pessatium) l, Extractio corpor. alien. e naso (bažtilj) 1; E. e auricul. (kost od<br />
olovke) l, Sequestrotomia femor. l, Exstirpatio lymphom. colli l.<br />
Manjih operacija bilo je··35 obavljflno.<br />
Za mjesec svibanj <strong>1896.</strong><br />
Koncem 'travnj'a pi·eostalo je u liečenju 148 bolestnika ; tečajem svibnja nadošlo je .<br />
iz nova ·246 ··bolestnika, dakle su ukupno liečena 394 bolestnika. Od ovih su 144 ozdmvila,<br />
49 bilo ih je poboljša-no odpušteno, 7 neizliečeno, a 21 je umro, te su koncem svibnja<br />
· ·<br />
preostala ti liečenj ti 173 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu: trbušna pošalina 2, iktičavost pluća f>, rak-rana materice 1,<br />
upala mozgovnih opana· l, krvni izljev fllOzga l, upala pluća 2, kron. upala želudca i<br />
·<br />
crievlja l, Brigbtova bolest '1, decubitus l, škrlet 2, grieška srdca 4.<br />
Hr. 7. Liečnlčk.i Viestnik. <strong>1896.</strong> 16!)<br />
Operacije u tom mjesecu izvedene su sliedeće : Exstirpatio polyp. uter. l, Exstirpatio<br />
lipom. femor. l, Operatip phymosis 2, Ignipunctura (Angioma front.) l.<br />
Manjih operacija bilo je 25 obavljeno.<br />
Javna obća zem. bolnica u Pakracu. (Prim. liečnik dr. Gregorić.)<br />
Koncem ožujka <strong>1896.</strong> preostalo je u bolničkoj nj egi 83 bolestnika, tečajem travnja<br />
l8fJ6. došlo je u bolnicu 40 bolestnika, svega je dakle liečeno 123, koji su obskrbljeni bili<br />
kroz 2299 dana.<br />
Odpušteno je iz bolnice : izliečenih 37, neizliečenih 2, umrlo je 8, u bolnici ostaje<br />
dakle koncem travnja 76 bolestnika.<br />
Pogledom na bolest bilo je liečeno, i to : od bolesti centralnog i periferičnog živčevlja 5,<br />
od bolesti dihala 20, od bolesti probavila 8, od bolesti močila 2, od bolesti očij u 8, od bolesti<br />
kože 9, od priljepčive bolesti kože 3, od kiruržkih bolesti l
170:; . Liečnićki Viestnik 1898.<br />
2 godine, da dobiva u lievoj ruci( interiliit.irane boli, koje su sievale poimence u kažiprst<br />
i palac, te od vremena do vremena sve intenzivnije bivale. Kada si je jednom prilikom za<br />
takove attaque masirala ruku, da malo utiša bol, opazila je na nadlaktici izpod kože<br />
rečeni tumor. Ja sam diagnosticirao neuroma n. radialis i preporučio exstirpaciju, na koju<br />
bolestnica nije odmah pristala. Ja sam uslied toga kušao druga sredstva, ali pošto nisu<br />
pomogla, odlučila se je bolestnica konačno ipak na exstirpaciju.<br />
Čim smo zašli unutra, našli smo neurom, u koji s jedne strane živac unilazi, a <br />
s druge strane izlazi. Djelomice se je mogao živac od tumora odljuštiti, ·a ostaH smo<br />
rexeeirali ; defekt je režio 10 cm. Što je zatim bilo najlaglje učiniti, to smo. i učinili; ::<br />
nHime sašiti smo kraj odrezanoga radialisa sa musculom cutaneusom. Rana je zacielila za<br />
kratko vrieme.<br />
Posije operacije nastala je posvemašnja kljenut ruke, te je tada g. dr. Gutschy<br />
preuzeo bolestnicu i molim, da on dalje izviesti.<br />
Dr. G u t s e h y: Gdja. Z. došla je dne 2. srpnja prošle godine sa tipičnom kljenuti<br />
n. radialis na Hovoj ruci k meni u liečenje. Ruka i prsti bili su volarno fiektirani (HKnge:<br />
han ·i{ \Vl;ist drop), palac flektiran i adduciran, podlaktica nešto pronirana. Prste nije mogla<br />
do horizontalne razine pru;i,iti, jedino kad joj se bazalne phalange pružile, podupirajući je<br />
::l rukom, mogla je prste spontano pružiti (mm. inteross. et lumbric. ! - n. ulnaris). Addukcija<br />
i abdukcija ruke te abdukcija· palca bila je nemoguća ; isto tako su pi nacija podlaktice<br />
neizvediva (kljenut supin. brevis). Supinator longns bio je skoro posve atrophičan, te na<br />
pritisak vrlo oćutljiv.<br />
U laktenom sglobu fiektiranu ruku mogla je bolestnica pružiti. Dakle od svih mišica<br />
na lievoj ruci inerviranih od n. radialisa ostao je samo m. tri ceps brachii intaktan.<br />
Izim toga bila je i prividna pareza flektora li eve ruke ; prividna, dočim samo iz mehani čnih<br />
razloga uzsliedi, jer su uslied kljenuti ekstensora insercije flexora t. j. njihova puncta fixa .<br />
približena, te mišice ne mogu cielom snagom djelovati. Obzirom na funkCiju vidimo, da<br />
je kljenut n. radialisa najnepovoljnija ldjenut ruke, jer je bolestnica u svakoj ručnoj radnji<br />
absolutno spriečena bila.<br />
Prema toj težkoj laesiji motiliteta za čudo je slabo bio povriedjen<br />
s e n s i b il i t e t (samo do rs um prve phalange bio je anaesthetičan, ostalo lahko hyperaesthctično<br />
- sensibilite supplee -) te nije bilo u kljenutih miši cah osobitih trophično-degenerativnih<br />
promjena, niti su se kasnij e razvile. (Supinator long.<br />
morao je svakako prije operacije atrophirati i degenerirati, on j e d i n i pokazivao je<br />
2. srpnja 1895. kod električ. iztraživanja težku DER (-::: EAR Entasturigsreaction, degenerativna<br />
reakcija).<br />
To je nefaljeno efekt opisane operacij e. Jer mišice, koje su jednim rezom<br />
noža prestale biti u savezu sa nutritivnom stanicom periph. neurona (multipolarnom stanicom<br />
u prednjem rogu hrbtenice) morale bi bile neopozivo težko atrophično degenerirati,<br />
da nije operacija izvedena i sretno uspjela. - Kada bismo htjeli cieli dekursus kljenuti<br />
obzirom na motilitet i direktnu i indirektnu električnu razdražljivost šematizirati, pa svesti<br />
u sistem koordinata, to bismo na prvoj abscisi zabilježili, da je motilitet na lievoj ruci kod<br />
bolestnice danom operacije (dne 6. lipnja) najednom uništen, a direktna i indirektna elekttična<br />
razdražljivost počimlje naglo padati. 2. srpnja 18J6. (prvi .električni nalaz).je galvanska<br />
i faradička razdražljivost živca = O, isto tako i farad. razdražljivost mišice, dočim su kontrakcije<br />
kod direktnog draženja mišice galvanskom strujom lagane, spore, tonične, a quantitativna<br />
razdražljivost pokazuje obrat Brennerove formule, to jest trzaj zatvorom struje na<br />
Anodi jest veći nego li trzaj zatvorom struje na Kathodi : tr Z An >• tr L Ka (prema :<br />
An SZ > Ka SZ) .. Ka. (osobito kod duljega ponovnoga iztraživanja).<br />
Dne ll. veljače <strong>1896.</strong> prvi tragovi motiliteta: bolestnica može ruku<br />
(s ensu stricto) posve, a prste donekle ekstendirati, akoprem još postoji ista<br />
ele)l:trična reakcija. Za kratko _P-ojave se. i druge elektr. razdražljivosti redom kako.- :ugsle, ..<br />
Br . . 7.; Liećnićki Viestnik 1898. 171 ,"<br />
---- -- -- -- -- -- -- --<br />
-----·-·---·- ··-<br />
tako · da sada g dJ. e J· e res tit u ci j a m·o · t'lli te .ta a koro p os vemašna, postoji n e k a'<br />
' ' . . . . t<br />
vrst (Abart) partielne DER : farad . . razdražljivost živca i mišiCe -Je umanJena, 1s o<br />
tako i gal van. razdražljivost živca, dočim kod mišice jest tr Z An = r Z a.<br />
. .<br />
I težko degerirani supin. long. liepo se je oporavio . - Bolestmca hečena Je elektn-<br />
ziranjem na sliedeći način :<br />
Iz prva descendirajuća struja (polarna metoda) : Ka (Katelektroto s, povećana r z<br />
dražljivost) na locus laesionis na nadlaktici, An indiferentno na podlaktici, pod konac nJ e<br />
koliko Volt-Alteru. Kašnje, čim se pojavila farad. razdražljivost mišice, elektromaRaža<br />
galvanofaradičkom (mješovitom) strujom po Watteville-u sa valjkom (Massierrolle) .<br />
. Djelo<br />
vanje farad. struje time se poveea, što se faradično podraživane mišice nalaze UJ edJ o u<br />
povećanom razdražaju, katelektrotonusu (Haidenhain), i tako se mišice rek bi u "osvieŽ:l<br />
.<br />
jućoj" djelatnosti galvanske struje tako ne utrude i ne izcrpe, kao što to kod hh farach<br />
zacije lasno biva.<br />
. Dr. Čačković: Pokazat ću slučaj, kojeg je vee na skupštini od 30. ožujka demon<br />
strirao primarni liečnik dr. Mašek. Bolestnik j e već malne izliečen, te će e doskora . o _ dp _ n <br />
stiti. Radilo se je o ekzema impetiginosum post scabiem, koji se je odlikovao vehk1m1 I<br />
dosta simetričnimi infiltrati. Mjesta, na kojih je ekzem bio, još su danas crvena, nešto<br />
infiltrirana i nad površinu ostale kože podignuta, dočim su prvobitno bila za 1 cm. povi<br />
šena. Ista još nešta malo mokre i svrbe bolestnika, nu stanje se je od zadnje emo tra<br />
cije znatno poboljšalo. Kakovo je prvobitno stanje bilo, mogu se gospoda osvjedoČiti po<br />
fotografijah, koje mi je čast ovdje pokazati. Bolestnik je osim prijašnjih lj ekova (borva<br />
selin, poudre i empl. salicyl., unguent. Hebme) dobivao zinkoleat i u zadnje vrieme Lassa-<br />
rovu salicylpastu. •<br />
(P r e d sj e d n i k: Pošto nema nikakvog upita ni opa:ike, izvješćuje dalje dr. Uačković.)<br />
Dr. Čačković: Hoću ela izviestim o jednom slučaju, koji je s diagnostičke strane<br />
veoma zanimiv, jer je pokazao izrazite znakove jedne bolesti, a tek kasnije se izposta<br />
vilo, ela se radi o nečem sasvim drugom.<br />
M. P., 60 god. stara, poljodielka, primljena 8. lipnja. Prije tri tjedna počelo je bo<br />
lestnicu silno boliti desno oko i ista polovica glave, a da nezna navesti nikakav prigodni<br />
razlog, poglavito ne trauma. Boli zalaze u čelo, te čak u zatilja i u d snt sljeočic . Y<br />
isto vrieme, kada su započele boli, opazila je bolestnica, da Je sasvim Izgubila o _ s.JeCaJ<br />
svjetlosti na tom oku. Opažala je takodjer cbromo- i photopsie, ali navodno samo na hevom<br />
oku. Oko nije nikada bilo osobito crveno, niti su bile vedje otečene.<br />
· Bolestnica pokazuje sliedeći nalaz : Spojnica desnog oka na yedji slabo, ila očnoj j abu- .<br />
čici malo jače injicirana sa izrazitimi razširenimi žilami. Oko malko suzi, te je u cielosti<br />
na dodir vrlo osjetljivo. Roženica izbočena, prozirna, fino izbockana, na dodir slabo Of\jet<br />
ljiva. Prednja očna komora plitka, u nj oj po pr. 1·5 mm. visoki hypbaema. Šarenic Ž Jć<br />
kasta, na -njezinoj nutarnjoj gornjoj strani podljev krvi u veličini prosenog zrna. ZJ emca<br />
veoma razširena, i to nepravilna, više ovalna, s okomito stojećom duljom osi ; ne reagira,<br />
već . ostaje nepomično u svom položaju. U obsegu zj enice vidi se tamno-žuta, jednomierna<br />
pomutnina leće. Osjetljivost · svjetla kvalitativno i kvantitativno sasvim ugasla. Napetost<br />
očne jabučice znatno povećana. Lievo oko ne pokazuje nikakovih promjena, osim mutnu<br />
lee u ( cataracta). , ·<br />
Ja sam po gornjem nalazu i po anamnezi stavio diagnozu :, glaucoma baemorxha<br />
gicum, te sam odredio svaka 3 sata kapljicu eserina, mlačne obloge i ostale dietetične<br />
mjere. Ovo je liečenje trajalo 3 dana, a. da nije bilo nikakove polakšice, jedino jedne noei<br />
sam dao već .. sasvim sdvojnoj bolestnici morfija. Zj enica se nije skoro ništa suživala, krva<br />
renj iz šarenice trajalo. je dalje, te je hyphaema narasao. 10. lipnja imala je bolestnica<br />
večernju tempera tum od 37·8, a ova je sliedećib dana rasla, te dospjela do 39·4. Treći dan,<br />
odkada se je pojavila temperatura, bio je· znatno narasli hyphaema : zaguojen. Već. povišenje<br />
tjelesne toplote pokazivalo mi je, da tu mora bitLnešta drugog, ·a ue .glauqom; : a sada .sam.<br />
bio sasvim sigurati, da se radi o Iridocylitis suppuratiya, ako ne o.Panophthalmitis suppu<br />
rat\va. Odmah sam eergič;10 kokainiziraooko;Tm-ajli
172 Ltećnički Viestilik <strong>1896.</strong> Br. 7;<br />
--------------------------<br />
nucno zagnojenim izljevom krvi, koji se tek sada pomalo počimlje resorbirati. Bolestnica<br />
je sada bez svakih boli, nu . od dugih muka veoma slaba, tako, da će se još neko vrieme<br />
morati oporavljati, dok će se moći na drugom, netaknutom oku operirati mrena.<br />
Ovaj slučaj jasno pokazuje, kako je baš kod bolesti očiju višeputa težka diagnoza<br />
i kako najočitiji glavni simptomi mogu varati, dok napokon jedan gotovo nuzgredni simptom,<br />
ua kojeg se obično ne pazi (ovdje temperatura), čovieka dovede na pravi put, gdje<br />
se ouda u daljnj em· tečaju dodje do prave diagnoze. U ovom je slučaju pravilo veliku<br />
potežkoću, što je nutarnje oko bilo zakrito cataractom, jer inače bi se bila sa zrcalom<br />
lahko načinila prava diagnoza.<br />
Dr. L u š ić-M a t k o v i ć: Ovo je jako lie p slučaj , te se podpuno slažem s izvadjanji<br />
predavatelja.<br />
Dr. l{ ihtarić: Dana 17. lipnja budem u večer pozvan u Radnički dol k djetetu,<br />
koje da je navodno palo i možda prelomilo kost. Došavši onamo, nadjob diete u velikoj<br />
vrućici, te mi se potuži, da ga ne boli ništa drugo, do malo želudac i lieva noga. Na upit,<br />
kako je pao, reče mi, da se je poskliznulo n sobi preko saga, te palo na koljeno, ali se<br />
ujedno nekako udarilo u kost podkoljenicu. Kod pregledavanja ustanovjeno je sliedeće:<br />
Diete 11labog struka, slabo ugojeno, nešta oveće glave, anaemično. Pogled u križ, nu taj<br />
postoji od poroda. Temperatura po pr. 40-0. Lieva noga n sredini podkoljenice jako osj et<br />
ljiva, nu niti otečena. niti providjena modricami. Na upit, da li je diete možda voća jelo,<br />
buđe mi rečeno, da je mnogo trešanja jelo i da dva dana nije imalo stolice. Pomislio<br />
'
LJečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
Dr. Č a č ko v ić: Mi smo u jednom sli1čaju upotriebili 22 Pritvazove štrcaljke.<br />
Dr. L u š ić: Kod Scbleichove metode prave se velike infiltracije, a to nam je vrlo<br />
neugodno za fine operacije, i na to upozorujem, pak držim, da je samo u te svrhe bolje<br />
uzeti 2°/0 cocaina u maloj mjeri i masirati prediel operacije.<br />
Dr. W.i kerhauser: Izišla je razprava iz Brunsove klinike, u kojoj se još nešto<br />
iztiće, naime zahtieva se, da se solucija uvjek svj eža napravi, jer veli, da ono malo karbola<br />
nije dovoljno, da tekućinu drži sterilnom. To je takodjer dosta velika neprilika, jer<br />
za to nema uviek vremena.<br />
Dr. Lušić: Je li moguće kod uporabe Schleichove metode, kad se napravi šav,<br />
da ta infiltrirana tkaničevina nije tako sposobna da zaci eli, pak da prieči zacieljenje? J a<br />
sam jedanput kod plastike vedje imao malu nekrozu, akoprem priznajem, da je to i kod<br />
cocaina moguće.<br />
Dr. Wikerhauser: Ja toga kod naših operacija opazio nisam, nu kod vaših<br />
finijih moguće da se to dogadja.<br />
Dr. Lušić: Ja bih rado znati, je li infiltracija uzrokuje, da ne zacieli rana.<br />
Dr. B ar k o v ić: Iz kože l' e infiltrat brzo resorbira, podkožni traje nešto dulje, dakle<br />
nije vj erojatno, da bi priečio zacieljenju.<br />
Dr. Žirovči ć: Kako dugo traje anaesthezija?<br />
Dr. Wi k er h a u s er: Može se dugo raditi, šivati itd., pak se neo paža ju nikakve boli.<br />
. Kakova je anaesthezija, može se naj bolje prosuditi, ako se kod operacije zadje u predjel,<br />
koji nij e infiltrirao, gdje tada bolestnik odmah jako reagira.<br />
Predsjednik: Buduću sj ednicu uričem za 28. rujna o. g., pak buduć da<br />
sad nastaju ferije, molim gospodu, da ne zaborave na naš viestnik i da za ova dva broja<br />
pruže dovoljno materijala, jer će odpasti zapisnik skupštine.<br />
Dr. R i h tarić: Sutra je imendan našega velevriednoga gospodina predsjednika. Ja<br />
mislim, da su gospoda sva. sa mnom složna, kad mu želimo, da ga Bog poživi još mnogo<br />
.<strong>godina</strong> zdrava, čila i kriepka, te da bi još dugo nama na ponos i veselje ovomu s boru predsj<br />
edao. (Bumi "živio predsjednik !")<br />
Iz stranih listova.<br />
Dr. L. GIUck, prim. liečnik u Sarajevu. Tabes do1·salis i syphlis. (Wiener mediz.<br />
W ochenschrift <strong>1896.</strong> br. 7.) Gl ii ck je protivnik Fournierova nauke, da je tabes pojav tardivne<br />
syphilide ili barem postsyphilitična bolest. Iztraživanja Minom kod neuropatbičkih ruskih<br />
židova, gdje je tabes i syphilis veoma riedka, Neftela, da je· kod Kirgiza, a Sommera, da<br />
je kod Crnaca syphilis vanredno česta, a tabes neobično riedka, potakla su ga na ista i u<br />
Bosni i Hercegovini. Tamo ima većih i manjih predjela, gdje je pučanstvo skoro sasvim<br />
inficirano. Nalazio je tako težkih slučajeva luesa, kako se gdje drugdje riedko vidi, a da<br />
nije kroz 15 <strong>godina</strong> naišao na nijedan slučaj tabesa. Isto su na nj egovu ponuku opažali i Wody1iski,<br />
Fischer, Griinhut, Saidenfeld i Kobler. Ova činjenica, t. j. velika riedkost tabesa uz<br />
dokazanu čestoću syphilisa, pokazivala bi, da m,eđju obimi bolestmi neima uzročnog saveza,<br />
da nije Ines kano takova glavni uzrok tabesa. Moguće -je,_ da je syphilis kao kod mnogo<br />
drugih obćenitih bolesti prigodni uzrok tabesa; nije izkljčeno; da se kadkada koji slučaj<br />
syphilisa hrbtenjače pojavljuje kano ataxia, ali Gl lick. odlučno poriče, da bi lues prouzročivala<br />
sivu degeneraciju stražnjih hrbteničnih stupac, ktko se ona pokazuje kod tabesa.<br />
· .. -<br />
Cačkovlć.<br />
Dr. B. Peričić. Izlcustva o syphilist. (Wien med. \Vochenschr. 9. <strong>1896.</strong>) Na V.<br />
kongresu njemačkih dermatologa predavao je P. o svojih opažanjih kod seoskog pučanstva<br />
u Dalmaciji. Prije svega ustanovljuj e po iztraživanjih Neumanna, Zeissla i po svojih, da<br />
"škrljevo" nije ništa posebna, već da je to obični naziv za tercijarnu syphilis i slične ulcerativne<br />
bolesti kože. Ustaje proti mnienju Auspitza i drugih, da bi syphilis u Dalmaciji na<br />
nekih mjestih bila osobito razširena ili se odlikovala osobitom formom. Paudemično ne<br />
nalazi se syphilis nigdje, ako i ima u nekih mj estih više slučajeva syphilisa, ali da bi pučanstvo<br />
bilo skroz okuženo, o tom se nije mogao osvjedočiti niti opažanji u bolnici, niti<br />
putovanjem po nekih sumnjivih predjelih. U zadnjih je 5 <strong>godina</strong> P. pretraživanjem n Šibe-<br />
175 Liečnlčki Vlestn!k <strong>1896.</strong> Br;·7.<br />
ničkoj bolnici · (preko 5000 bolestnika) i osobno iztražujući u više sumnjivih predjela našao<br />
samo 200 syphilitičara (od tih 70 tercija1'nih). Prema ovom· broju stoji pučanstvo od preko<br />
100.000 i po tom je jasno, da nije niti tercijarna, niti u obće syphilis osobito česta. Proti<br />
tomu, da bi pučanstvo skroz okuženo bilo, govori i to, što je u nekih sumnjivih predjelih<br />
P. našao osobito liepe i jake ljude, te što je u jednom . takovom predjelu pretražio · preko<br />
300 škol8ke djece, a da nij e našao nikakav znak niti prirodjene, niti zadobivene syphilide.<br />
Kritizira odredbe vlade, koje se obraćaju proti tercijarnoj syphilidi, koja nije više priljepčiva,<br />
a puštaju ranu syphilis. Način, kojim se syphilis razširuje, je obični, te nije P. nikada<br />
opazio extragenitalne infekcije. Sekundarna se syphilis obično pokazuje kano papullozni<br />
osip oko spolovila i šupkil, te u ustih. Obćenitih papulloznih osipa imade malo. Tercijarna<br />
syphilis pokazuje se najviše u formi serpiginoznih infiltrata i čirova kože, zatim imade još<br />
čirovitih afekcija sluznice nosa i ždriela, a najmanje kostiju. Syphilitične bolesti živčevlja<br />
su vrlo riedke.<br />
Visceralnih bolesti opažao je vanredno riedko, od 5000 bolestnika 6 slučajeva (4 puta<br />
spastične pareze na osnovi myelomeningitičnih spinalnih procesa, l put cirrhozu pluća i<br />
l put biliamu cystu jetara od veličine dječj e glave). Potomci" tercijarnih syphilitičara pokazuju<br />
polymortalitet u rano doba, a preostala odrasla djeca obično su zdrava. Skoro<br />
nijedan tercijarni syphilitičar nije prije bio liečen sa živom, a opet od onih sekundarnih<br />
syphilitičara, koj i su u bolnici sa živom liečeni, nije nijedan postao tercijaran. U svih<br />
formah bolesti liečeni su syphilitičari sa živom, i to samo dok je bilo _simptoma, što je<br />
obično trajalo najdulje mjesec dana. Za svih 6 <strong>godina</strong>, što P. služi u šibeničkoj bolnici,<br />
nije opažao nijednog _slučaja tabesa . kod seljaka, Isto tako nije u zemaljskoj bolnici bilo<br />
nijednog seljaka paralitičara. 'l'o bi ·moglo služiti dokazom, da nije syphilis ·glavni uzrok<br />
kod razvit.ka tih bolesti, jer bi se inače morale nalaziti i kod seljaka u Dalmaciji, gdje<br />
·<br />
syphilis u cielom ij e riedja, nego drugdje.<br />
Čačković.<br />
Sitne viesti.<br />
Novi članovi. Našemu sboru pristupili su kao redoviti članovi gg. : dr. Friedrich<br />
:Sišman u Zagrebu; dr. Kunjašić Miroslav, obćinski liečnik u Velojluci na otoku--Kor:.-·<br />
čuli, dr. Ba turić Petar, obćinski liečnik u Komiži na otoku Visu, dr. Mladin ov Antun,<br />
obćinski liečnik u Šolti u Dalmaciji, dr. P al a d i n o Gajo, obćinski liečnik u Trogiru u<br />
Dalmaciji, dr. Chlubna Lj udevit, e. i kr. štopski nadliečnik i glavar vojnoga zdravstva<br />
u Zadru, dr. Bauer Lavoslav, kot. Iiečnik i. razreda u Livnu u Bosni i dr. AltstadJ.·<br />
--- · ···--<br />
Žiga, e. i kr. pukovnijski liečnik u m. u Zagrebu.<br />
Imenovanja. Dr: Koloman Tarczay i dr. D11tg_ Bu! ii_ imenovani su obćiuskimi<br />
liečnici, i to prvi za ilzadruženu zdravstvenu obćinu k, kotara Sušak, a potonji<br />
za uzadmženu zdravstvenu obćinu !'la,§ki, kotara Ogulinskoga. Dr. Tarczay bio je obć. liečnik<br />
u Dobrinji, na otoku Krku, te je nastupio službu dne 23. ožujka, a dr. Bulif bio je externi<br />
liečnik obće javne zero. bolnice u Pragu, te je nastupio službu dne 30. travnja t. g. -<br />
Ban kraljevina Hrvatske, Slavonije i Dalmacije imenovao je kr. ravnatelja na zem. zavodu<br />
za umobolne u Stenjevcu dra. Ivana Ši m sa izvanrednim članom zero. zdravstvenoga vieća.<br />
- Dr. Med. univ. Albert Rol(e, imenovan je kr. kotarskim liečnikom u Stubici.<br />
Dr. August pl. Hoenisch, e. i kr. štopski liečnik u posadnoj bolnici u Zagrebu<br />
umro je dne 3. o. mj . od upale bubrega u uraemičkom napadaju. Akoprem je od prošle<br />
zime mršavio i slabio, ipak je obavljao svoju službu sve do 28. lipnja t. g., kad no je na<br />
ulici pao u nesviest, u kojoj je predan u posadnu bolnicu. Bio je sin e. i kr. nadliečnika,<br />
a rodio se je u Starom Arad u dne 31. ožujka 1844. Svršivši u bivšoj J osefinskoj akademij i<br />
med.-chir. nauke, postao je drom. sveukupnoga liečničtva i e. i kr. nadliečnikom 23. srpnja<br />
1871. Postavši e. i kr. štopskim liečnikom dne l. svibnja 1895 , bio je premješten od<br />
2. sborne topničke pukovnije u Beču k posadnoj bolnici u Zagrebu, gdje je bio predstojnikom<br />
odjela za unutarnje bolesti. Bio je vrlo izobražen liečnik, bavio se mnogo očarstvom,<br />
bolestmi grla i psychiatriom. Govorio je skoro sve europejska jezike. Hvale ga i radi nj egove<br />
obćenite naobrazbe. Živio je vrlo skromno. Od svojega boravka u Zagrebu bio je članom<br />
našega sbora. Lahka mu zemlja l
'176 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 7.<br />
· ---- -····---·--·· .<br />
Affaira Adamkiewicz. Prošloga je mj eseca n Beču uzvitlala silnu prašinu i n<br />
javnom novinstvn žalostna nesgoda prof. Aclamkiewicza sa najoclličnijimi bečkimi liečničkimi<br />
krugovi.<br />
Kako je našim čitateljem poznato, "Gesellschaft der Aerzte" n Beču odstranila je iz<br />
svoga kruga prof. Adamkiewicza, koga je pred par <strong>godina</strong> odlikovala čašću dopisujućega<br />
svoga člana. Ovaj ugledni i otmjeni skup Jiečnika biedi prof, Adamkiewicza, da se je po<br />
služio izkrivljenimi zapisnici družtvenih sj ednica, napao cielo to znanstveno družtvu, te<br />
preniev borbu u javnu štampu tako ga nedostojno obružio, da ga je moralo iz svoje sre<br />
dine udaljiti. U toj nemiloj sgodi vodio je prvu rieč prof. Albert, te je njegovim punu<br />
kanjem više pomenuto družtvu, ohjelodaniv u stručnih t-asopisih razloge svoga postupka,<br />
svoj zaključak i izvelo. Prof. Adamkiewicz ustao je sebi na obranu u "Neue Revne",<br />
n uredničtvo toga lista u posebnom je vrlo obj:>kt.ivnom od tisku obrazložilo, zašto se zauzelo<br />
za prof. Adamkiewicza. Vanredno duhovita, čisto stvarna i ne manj e poučna obrana Adam<br />
kiewiczeva izišla je napose izpocl tiska "Neue Revue" pod naslovom "C lique und<br />
Wis s e n s ch a ft". R:>gistrirajući kronističnom dužnošću tu sgoclu, te negledeći na okolnost,<br />
što je prof. Albert začastni član našega družtva, a i obće priznati auktoritet, žalimo istinski<br />
tn nemilu razmiricu, te se ufamo, da nećemo stvar prejudicirati, ako poželimo, da naši<br />
drugovi, prije nego si stvore svoj sud o toj vrlo zauimivoj razpri, nenagnu ni desno, ni<br />
lievo, već da saslušav i jedno i drugo zvono, neupadnu u strančarstvo, koje je u svem i<br />
svačem veliko zlo. j d.<br />
Otrovanje atropinom. K. Kr., 48 god. stara, iz Repušnice, boluje već od duže<br />
vremena od popustne groznice, koja bolest u kotaru kutinskomil više puta žestoko vlada<br />
usljed izpsrivanja Lonjskoga polja. Medju ine liečnike tražila je spomenuta žena liečničku<br />
pomoć i kod puk. liečnika N. N. u S., koji joj je poslje chin. sulf. prepisivao Atr. sulfur.<br />
()'()5, Aq. destill. 20·0 s napisom 10-15 kapi više puta na dan. Ona je kapi uzela, ali<br />
neko vrieme iza toga dodje joj muž k meni moleći, ela idem k njemu, jerbo žena leži na<br />
umoru. Došav k njoj, našao sam sliecleće : Bilo 120 u času, zjenice ad maximum razširene,<br />
bolestnica je jako razdražena, te neprestano govori nerazumljive rieči i hoće, da iz sobe<br />
pobjegne. Ćitavo tielo, a osobito ruke drhću, hvata drhtajnći više puta oko sebe u zrak,<br />
traži vina za piti i tuži se, da joj je suho u grlu. Pogledav recept, jasno mi je bilo, ela se<br />
ovdje radi o otrovanj u sa Atr. sulfm., te sam joj prepisno Pulv. Ipecac. za bljuvanje i<br />
Morpb. mur. 0·10, Aq Laurocer. 10·0 proti grčevom. Na to sn simptomi intoxikacije<br />
polako popustili. U tom slučaju bila je maximalna doza svakako prekoračena (m. d . . 0·001<br />
pro dozi); te je žena po svoj prilici još više uzela, nego 15 kapi, ali u obće bi savjetovao<br />
·n a temelju te opazke, da se tako žestoko clj eltyući liekovi u obće neprepisujtl u obliku<br />
kapljica ili da se daju barem u staklenci za kapi tTropfflasche). Dr. Politzer (Kutina).<br />
Jodna kupelj u Lipiku. Velikodušnošću pok. nadvojvode Albrechta podignut<br />
će. se u Lipiku paviljon za oficire. Dne 5. lipnja o. g. sklopljen je ugovor o nabavi zemljišta<br />
preko puta od kupalištnoga perivoja medju zastupnikom nadvojvode Fridrika, kao ovršitelja<br />
opomke i vlastnikom zemljišta. Prostrana jednokatna sgracla stajat će do 45.000 for., te ima<br />
još ove godine biti gotova. Ova će sgrada dostojno stajati pokraj mnogih drugih novih<br />
gradnja, koje su posljednjih <strong>godina</strong> u Lipiku izvedene (kupalištna dvorana sa 200.000 for.,<br />
pokrito šetalište sa 50.000 for., kupalištne sgrade sa 100.000 for., Hotel Dependan·ce sa<br />
GO.OOO for., električna razsvjeta sa 30.000 for. itd.), a kroz to postaje Lipik sve više svjetskim<br />
kupališt:>m, sa svakim mogućim eomfortom.<br />
Pohadjajući hrvatski paviljon u budimpeštanskoj milenijskoj izložbi dne 8. lipnja o. g.<br />
Nj. e. i kr. ap. Veličanstvo kralj veoma pohvlno se izrazilo o napredku<br />
u L i p i k u, a naročito je svoju radost izraziti udostojalo, da će se voj ničko kupalište novo<br />
Ragraditi.<br />
Podnebje u Lipiku je tako blago, ela se bolestnici do konca ruj na sasvim sgodno<br />
kupati mogu.<br />
Vlastnik i izdavatelj "Sbor liečnika kraljevina Hrvatske i Slavonije".<br />
Urednik prof. dr. A. Lobmayer. Tisak Dioničke tiskare u Zagrebu.<br />
· B1•. 8. U Zagrebu 15. kolovoza <strong>1896.</strong> (;tod. XVIII.<br />
e===<br />
LlENIKI VIESTNlK.<br />
J,ist izlazi jedanput na mj esec na podrug do dva arka. - Clanovi ga dobivaju bezplatno.<br />
Predplata Z!\ nci'lanove na godinu G for., na pol godine 3 for .<br />
Članarina, predplata i sve ostale uplate imaju se posJ.-.ti "Mjenjačnici hrv. eskomptne banke' i it Zagreb u ,<br />
Jelačićev trg br. 3.<br />
Reklamacije radi "Lie(;ničkog:t Viestnika" imadu s' upraviti nn Dioničku tiskaru u ·Zagrebu,<br />
Prera Jovićeva ulica br. S.<br />
Dopisi se §alju predsjedničtvu sbora ili uredničtvu lista (prof. dru. A. ·Lobmayeru).<br />
Za oglase plaća se po dvostupačnom redku ili prostoru 15 novč.<br />
Odpor materice napram traumatičnim i septičnim uplivom:<br />
Od dra. Adolfa Ivanuša, kr. kot. liečnika u Gorici.<br />
Bilo to prije njekoliko <strong>godina</strong>, l\ad sam bio pozvan k nekoj ženi, koja<br />
se je trudila, po imenu T-lal'i Žabek iz Vojnovca u hrvatskom Zagorju. Po<br />
riečih njezinog muža ona e je već puna tri dana uzalud trudila, pak da se<br />
je već par dana prije jedna od obijuh ručica djetetu iz materice spružila.<br />
Čim sam u sobu boleslnice stupio, udari mi l} nos vonj po ljšini, voj<br />
kuzni. Ustmeno sam o njezinom stanju sliedeće saznao : da je ona već dvoj:e<br />
djece rodiia, i to oboje abnot'malno ; zadnji da je porod bio po prilici prije<br />
dvle godine. O njezinom prijašnjem zdr-av.:;tvenom stanju nisam ništa osobita<br />
saznati mogao.<br />
Ona je bila puna oblika, mišičava i čvrstih kosti. Nakon peegkdanja nije<br />
se našla baš nikakova nagurenost kostura, niti grieška kukova, odnosno zdj:elice.<br />
Temperatura bila je 7H. I ostali organi nisu pokazivali promjena spo<br />
mena vrierlnih, Iztraga je medjutim . pokazala uzdužni položaj sa zap'elom<br />
glavom već mrtvog djeteta, prouzročena neznatnom uži nom zdjelice ; k tomu<br />
pridruži se još kraj glave izpuzla ručica. Pošto se uzprkos uzetoga lieka ;m<br />
trudove ovi ne pojaviše, to sam umah glavu djeteta probušio i · izvuko ju<br />
kranioklastom.<br />
Diete mužko, veliko, pokazalo se je kao podpuno razvito Koža toga<br />
djeteta bila je po cielom tielu nagnjila, ostali · pako dielovi tiela nisu jošte<br />
bili u stanju gnjiloće. Izilazeća plodnja voda bijaše ugasilo crvena, te je<br />
zaudarala po lješini. Posteljica naličila je malne razpaloj, gadno 7.audarujuĆoj<br />
grudi od mesa. Kašnje bila je marljivo desinficirana.<br />
Tečajem dalnjega boravka bolestnice u babinah. nije se ništa osobita<br />
dogodilo. Samo ta okolnost bijaše u važenja vriedna, da je . temperatura njezina<br />
tiela uviek normalna ostala i da je žena posije 14 dana podpuno<br />
ozdravila.<br />
što kod toga slučaja osobito u oct pada, jest ta okolnost, da se • kod<br />
bolestnice niti prije, niti posije odslranjenoga ploda septikaemija pojavi! nije.<br />
·<br />
.<br />
..
178 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
····------·- ---· - - - --- -- --- ·-- ---- ---- ------<br />
Br. ti.<br />
Pomislimo li, kako često kod neznatnih sgoda do b a binje groznice i do septikaemije<br />
dolazi, to se moramo čuditi, da se ovdje, uzprkos tomu, što _su krvne<br />
žile materice kroz dplje vremena sa skoro razpalom posteljicom i a gnjilom<br />
plodnjom vodom u svezi bile, nikakova in fekcija razvila nije.<br />
Kod ove se prilike sjećam jednoga ne sasvim jednakoga, ali skoro analognoga<br />
slučaja, o kojem prof. Valenta, predstojnik rodilnice u Ljubljani, prigodom<br />
jednog predavanja držaoog u godini 1882. u družtvu liečoika, govoraše.<br />
Po njegovom izvješću nalazila se je glava djeteta u neke žene, koja je<br />
bila ostala u materici iza nespretne manipulacije kod razvijanja zanemarenoga<br />
popriečnog položaja, punih četrdeset dana u materici bez svake reakcije.<br />
Slični slučajevi dolaze jako riedk0 u javnost, možda zato, jer se ili<br />
riedko sgadjaj u, pa čak i u mnogih priručnih knjigah se ovakovi dogodj aji<br />
malo spominju, ili ih liečnici na javnost neiznesu.<br />
Za liečničtvo bilo bi ipak od koristi, kad bi se slični slučajevi po<br />
liečnicih više bilježili i objelodaniti.<br />
Rhinosklerom.<br />
(S l u č a j i z p r a k s e.)<br />
Priobćnje dr. Gjuro Ivković.<br />
Ova bolest započela je po navodu bolestnice prije sedam <strong>godina</strong>, i to najprije<br />
na nebcu, a zatim na nosnicah i da je sve više napredovala, dok nije<br />
došla do stadja, u kojem se sada nalazi. Boleslnica mislila je u početku,<br />
da je to samo h unjavica, jer je ojećala neko stezanje u nosnicah. No kada<br />
je vidila, da svakim danom gore biva, otišla je u Beč na liečenje. Tamo su<br />
joj dali laminaria štapiće za raš rivanje nozd1·va te ju odpustili kući, a sada<br />
je prije kratkog vremena došla k meni.<br />
Jana P., 37 <strong>godina</strong> stara, nizka stasa, čvrsta struka, dobro ugojena.<br />
Nije nikada niti rodila, niti ahorlirala. Otvori nosa većim su dielom začepljeni<br />
nekim tamno-crvenim hr::;kavici sličnim vezivom, koje se nalazi nekoliko I}'lm.<br />
udaljeno od ruba nosnice, te u sredini ostavlja kao graak veliku luknjicu, kroz<br />
koj u bolestnica diše. Uslied toga je disanje otežćano i bolestnica drži većinom<br />
usta otvorena. Nos uslied ovog infillrata izgleda tupasl, a pipa se slično slonovoj<br />
kosti, elastično, na pritisak je nešto osjetljiv. Okolina kože posve je normalna,<br />
niti natečena, niti oedematozna. lnfiltrat izgleda na prvi pogled kano<br />
keloid ili hypertrofična zarastica bez folikula i bez vlasi. Na opip čine se nosnice<br />
kano da su sadrom izlivene i ne daju se pritiskom jedna drugoj p1·ibližiti.<br />
Pogledamo li u vrat, nalazimo posvemašnji defect uvule, a nebce posuto samimi<br />
malimi granulacijami i erozijami, koje izgledaj u kano syphilitična ulcera,<br />
al nisu osjetljiva i nepokazuju nikakovih znakova upale, ni i nfiltracije. Uovor<br />
nešto nazalan.<br />
Rhinosklerom opisaše prvi Hebra i Kaposi godine 1870. Kano što ime<br />
kaže spopada rhinosklerom najviše . nos i obližnje sluznice. P oči mlje na taj<br />
način, da se načine u koži i u sluznici male ravne ili nešto uzvišene, izolirane<br />
i konfluirajuće pločice, koje su na neznatan p 1·itisak osjetljive, na opip tvrde<br />
kano slonova kost ili pako nastaju u formi nabora ili kvržica. Najviše popadaju<br />
stienku nosa same nosnice i ograničene partije gornje ustnice. Više puta se<br />
Br. 8. Liečničkl Vlestnlk 181JE3. 17!1<br />
ijiri proces ou nosa i ustnica na choane i velum molle, a više puta opet na<br />
:t.Uberinu. Ureže li so u rhinoklerom, čudnovato je, da se vrlo lako dade<br />
nožem rEtzati, a na izrezanom dielu načini se opet tanka kožica, tako, da<br />
ne dodje do razpadanja ni do gnojenja, nego za razmierno kratko vrieme<br />
regenerira se onaj exslirpirani komad. Kadgod počima bolest najpl"ije na<br />
mekanom nebcu i na rubovih istoga. Rubovi nebca izgledaju iz početka<br />
infiltrirani, bliskaj uć se kao zarastica, dok se napokon sasma ne skožure.<br />
Proens može da se protegne višeputa na epiglotLis ili na lracheu (Catii; Chiari)<br />
i tamo prou7.1'ol\i steno7.u, gdje. se samo u p1·avo doba i7.vedenom tracheo<br />
Lomijom može pvmoći.<br />
Actiologja rhinoskleroma još je pos1re nejasna. Sa hel'editernim syphilisom<br />
nema nikakove S\'eze. Po svoj prilici bit će tvar infekciozne naravi,<br />
sudeći po bacillih, koje su nasli u vezivu rhinoskleroma (Frisch). Bacilli<br />
rhinoskleroma jesu kratki, debeljast i, na rubovih oki'Ugljasti, ne gibajući se<br />
štapići, koji su jednom kapsulom obkoljeni, a nalaze se u tako zvanih Mikuliczevih<br />
rhinoskleromovih stanicah. Racilli se vrlo liepo bojadišu s Loefle<br />
rovim methylen-modrilom, a razbojadišu s jodovom vodom.<br />
Diagnoza. Bhinosklerom bi se mogao zamieniti s rakom, sarkomom i<br />
syphilisom. Kod neoplazme su rubovi mekani, na pritisak osjetljivi, u kasnijem<br />
tečaju exulcerirani, dočim je rhinosklerom upravo tvrd kano kost, neosjetlj iv<br />
i nikada ne exulcerira. Najlakše je rhinosklerorn sa syphilisom zamieniti, nu<br />
gumma je mekši, a osim toga postoje još i cli'Ugi evidentni symptorni, koji<br />
go vme za syphilis. Konaeno ima bacilla, koj i se smatraju si gurnim makom<br />
rhinoskleroma.<br />
Pr-ognoza je uviek nepovoljna, jer rhinosklerom dalje raste i prouzrokuje<br />
stenoze, te time raste pogibelj ž i vota.<br />
Th(rapija. Antisyphilitično liečenje ne korbti ništa. Tl:ernpija sa:=;toj i<br />
većim dielom u kiruržkom odstranjenju onoga, što najviše prieči funkciju,<br />
tako n. pr. kod stenoze nosa nastoji se uvadjanjem laminaria štapića ili<br />
drainažom nosnice razširiti, ili pako nožem exsti J'pil'ati iofiltrat ili ga odstra niti<br />
Paquelinom ili mazan jem s Pyrogallus masti (1 OOfo). Intersticielne injekcije sa<br />
Sol. Fowleri, osmijevom kiselinom, ::alycilom, ne koriste mnogo. Još najviše<br />
koriste roborirajuća sredstva ( ehinim, f!rsen, željezo itd ).<br />
Zdravstvene naredbe i odpisi izašli tečajem god. 1895.<br />
Često su u velikoj neprilici uredovni, a i privatni liečnici, što ue imaju nigdje sakup<br />
lj ene zakone, naredbe i odpise, - koji se tiču zdravstva i zdravstvene službe. Mar i briga,<br />
kojn se u svib prosvietljenib zemljah posvećuje javnom zdmvstvu, čini nuždnim, da se<br />
mnoge odredbe izdavaj u, _ a opet nnpredak liečničke znnnost.i, da se stare zamienjuju<br />
novimi i shodnimi. Nu zdravstvenom uredbeniku nije dosta, dn on znn za takovu naredbu,<br />
već ju on u svojoj službi često treba, dn se može ili o njoj točno uputiti ili se na nju<br />
pozvati. Kako su ove naredbe n· raznih sbornicih i prirui'nicih pornzbacnne i s drugimi po<br />
miešane, bila bi prieka nnždn, dn ih marljiva mka kojeg radnikn na polju javnog zdravstva<br />
sakupi u posebnu knjigu, da stvol:i "zdrnvst\·eni priručnik". Dok to ne bude, donašat će<br />
"Liečnički Viest.nik" od vremena do vremena sbirku zdmvslvenih zakona, nnredaba i od<br />
pisa, da se bar u nekoliko doskoči rečenoj potrebi.
180 Liećnički Viestnfk <strong>1896.</strong> Br. 8<br />
Odpis kr. hrv.-slav.-dalm. zem. vlade, odjela za unutarnje poslove od 11. siečnja 18!15. br.<br />
60.284. od god. 1894. u predmetu visa J•e}Jei•ta.<br />
Glasom dopisa kralj. zemaljsko-vlndnoga odiela za pravosndje od 14. prosi-nca 1894.<br />
br. 15.150 dogodilo se, da jedan kot lieč:1ik mprkos, što je od doti Gnoga kotarskoga suda<br />
pismeno upozoren, da ne sastavlja na očitu štetu stranaka nepotrebna tako zvana visa reperta<br />
u slučajevih ozled,l, zada:1ih po dmgih osobah, daklem kažnjivih čina, glede kojih se obj ektivni<br />
učin mora ustanoviti sudbenim oČe\·idom, jer visa repcrta ne mogu služiti dostatnim sud<br />
benim dokazom, ipak sveudilj još takova Yiga reperta izdRje, i akoprem uz sve to dobro<br />
znade, da će i onako on, k11o u javnoj službi stojeći liečnik, u pn·om redu biti pozmn<br />
k sudbenomu očevidu kao vj eštak i dobiti svoju pristojbu.<br />
Poradi vjerojatnosti, da bi takova praksa mogla obstojati i u drugom kojem kotaru,<br />
ili ako ne bi postojala, da se ne bi nniežila, pozivaju se sve upravne oblnsti, da podčinje<br />
nomu liečničkomu osoblju izdavanje pomenutih "visa reperta" strogo zabrane, ter isto po<br />
zovu, da stranke, koje bi se u tom pogledu na njih obraćale, na nadležnu sudbenu oblast<br />
upućuju.<br />
Odpis kr. hrv.-slav.-dalm. zemaljske vlade, odjela za unutarnje poslo\·e, od 13. veljače 1695.<br />
br. 42.Hi7 u ,predmetu mtideucijc ljel{a1·ua sa realnim Jn•nvom.<br />
U svrhu, da se osnuje evidencija lj ekarna sa realnim pi·avom, koje će se po § 30.<br />
zakona od 11. tranja 1894. o ljekarničtvu s,·oj edobno odkupiti , poka7.Uje se potreba, da se<br />
točno ustanovi, koje sn ljekarne realne.<br />
U provincijaluom dielu Hrvatske i Slavonije obavljen je legitimacioni postupak za<br />
priznanje realnoga svojstva ljekarni m;l ied ministerijal ne naredbe od 8. lipnja 1854. i pre<br />
viš nj eg rešenja od J. p:·osinca 1857. nu za bivšu vojnu krajinu nije taj legitimncioni postupak<br />
mkad odredj en bw, te sc ovim sada odredj uje.<br />
U području bivše hrvat.- slav. krajine moglo se je steći ljekarničko realno pravo<br />
samo do godine 1860., jer se po cirkularuoj naredbi ratnoga ministarstva od 14. ožujka<br />
1860. odsjek 16. br. 1004 (A. V. BI. 12), koj om je uverlen obrtni zakori, nisu više mogla<br />
osnovati nikakom realna obrtnička prava.<br />
S toga se za priznanje realnog svojstva ljeknrna u bivšoj vojnoj ln·njini ima <strong>godina</strong><br />
180. uzeti nor alnm godinom, te će se samo onim ljeknrnam priznati renlno svojstvo,<br />
_ _<br />
koje su već pn Je godwe 1860. postoJale 1 glede kojih bude dokar.ano : ili da im je konce<br />
sioalnom iz ravom i re lno svojstvo naročito podieljeno bilo ili da su ooc do godine<br />
1860. pod pr1vatno-pravmm uaIovom (kupom, dari vanjem, naslieclstvom i td.) te uz odobrenje<br />
ili potvrdu ohlasti prenašane bile.<br />
•<br />
Za dok11zati . realno svojstvo lj ekarui, ustanovljuje se prekluzivni rok od jedne godine<br />
pocam od l. tramJ a 1895., te se pozi\·a la oblast, da ovu naredhu svim u dielovih bivše<br />
vojne krajine postojećim ljekarnikom priobti s pozi vom, da molhe, obložene sa dokaz oimi<br />
izpravami radi priznnnja realnog svojstva lj ekarne, u naznačenom roku predadu kotarskim<br />
oblastim, odnosno gradskim poglavarstvom, koje će ih propisanim putem ovoj kr. zemaljskoj<br />
vladi na konačno riešnje podniet.i.<br />
Konatno se opaža, ela je gore sta1•lj eni rok prekluziva·n i da se na molbenice, koje<br />
bi se kasnije predale, obzir uzeti neće.<br />
Odpis kr. hrv.-slav.-dalm. zem. vlade, odjela za unutarnje poslove, od 3. ožt\ika 18!15. broj<br />
41.892 u predmetu statistike oboljelih članova oln•nžue blagajne.<br />
Po naredbi kr. zem. vlade, odjela za unutarnje poslove od 12. travnja 1894. broj<br />
51.094 ex 1893. imadu okružne blagaj ne za podporu bolestnika ustrojene u smislu zakonskog<br />
članka XIV. : 1891. voditi statistiku oboljelih članova, u kojoj se imaju nazivi bolesti hnatski<br />
ubilježiti.<br />
·<br />
Prama tomu pozivaj u se sve bolničke uprave, da u liečn ičke prijave uz latinski i<br />
brvaski naziv bolesti u bilježiti ddu, ter ove prijnmice, oazoačiv u njih i dan oporavljenja bolestmka<br />
- člana okružne blagaJne, odmah, čim isti iz bob1ice odpušten bude, dotičnoj<br />
okružnoj blagajni pripošalju.<br />
l<br />
Br. 8. Liečnički Vlestnlk <strong>1896.</strong> 181<br />
Odpis kr. brv.-slav.-dalm. zem. vlade, orljla za unutarnje poslovo, od ll. ožuj ka Ulll5. br.<br />
12.123, u predmetu izvješćivanja o k1•etaujn Jll'ilieJlČivih bolesti.<br />
Pošto kr. zemaljska vlada, odjel za unutarnj e pnslove, dosadanjim načinom i , vješćivanja.<br />
nije vazda pravodob:10, a ni dovoljno pregledno o kretanj u bolesti priliepčive naravi,<br />
naročito spora.dički poj aYivših se slučajeva, uba\ješćena bila, odredjqje se sliedeće :<br />
l. Kr. kotarski i gradski kotarski Iiečnici imat će polumjescčno, i to svakog mj e<br />
scca l. i 16. po priležel'em obrazcu A. I. ubilježiti sve slučnjeve priliepčive bolesti, koji<br />
su se posliednjih 15 dana u njihovom podru(j u pojavili, sa naznačenjem sela, odnosno ulice.<br />
Na strani II. istog obrazca \'Oditi će dotični liečnici u eviden ciji sumarno sve po<br />
javivše se slučajeve bolesti priliepči ve naravi, knji su se od početka godine t j. počam od<br />
l. Riečnja do onog daea pojavili, kad rok nastupi, da se opet takova skrižaljka višoj oblasti<br />
na uredomnje podnese.<br />
Dakle bez obzira, da li se u kojem upravnom ili gradskom kotaru u jednom polu<br />
mjesecu t. j. petnaestdnevuom roku pojavio koji slučaj priliepčive bolesti ili ne, imadu kr.<br />
kot. i gradski kotarski lienici rdovito 1. i lli. svakog mjeseca tn skrižalj ku izpuniti i<br />
bez smkog popratnog inješća predpostavljenoj ohlasti na uredovanje podastrieti n svrhu,<br />
da uzmogne upravna oblast !gradsko P('glavarstvo), a i sama kr. zem. vlada saznati, koliko<br />
slučaje\·a i koje vrsti priliepčive bolesti se od početka godine n upravnom ili gradskom<br />
kotnru pojavilo.<br />
U ouih kotm·ih, gdje imade obćiuskih liečoika, dužnost je istih takodjer doe 1:). i<br />
30. odnosno 31 svakog mjeseca skrižaljku po obrazcn A. izpuniti i još istog dana bez po<br />
pratnog iz,ješća putem obć. poglavarstva nadll'žnoj kr. kot oblasti priposlati.<br />
Obćinski liečnici izpuniti i pri poslati će svakih 15 dana samo jedan p1imjerak obrazca<br />
A .. dočim će kr. kotarski Jiečnici imati :;mkih 15 dana dm ovakova primjerka izpuuiti i<br />
p utem kr. kot. oblasti nadleuoj kr. županij skoj oblasti, gradski kot. Jiečnici pako gradskom<br />
poglavarstvu na dalnje uredovanj e p odnašati.<br />
Kr. županijski i gradski fizici pako sastavit će polumjesečoo iz dotičnih po kr. ko<br />
tarskih odnosno grad. kot. liečnicill priposlnnih skrižaljka glavnu skrižaljku za čitavu žtl<br />
paniju, dotično grad po priležećem obrazcu B., te će taj sumarni izkaz, priklopi v jedan<br />
primjerak izkaza kot. liečnika imati kr. zem. vladi, odjel za unut. poslove bez svakog po pra tnog<br />
izvjeMa nnjkašnje do 8. odnosno 23. svakog mjeseca na dalnje uredovanje podnašati.<br />
Tom naredbom ne mienja se ustanova ovovladine naredbe od l. prosinca 1872. br.<br />
14.421, te će i u buduće kr. kotarski i gradski kot. lieenici imati dužnost, za slučaj vla<br />
daj ućih epi demija, podnašati izvješća sa odnosnimi izvicluimi i izkazanimi skrižaljkami,<br />
kako to iztalmnta naredba propisuje.<br />
Sporadično se pojavivše slučajeve priliepčivih bolesti ne treba u buduće posebnimi<br />
izvje.g ći i skrižaljkami prijavljivati, već se imadu takovi samo u polumj esečooj skrižaljki<br />
u bilježiti.<br />
U ostalom primjećuje se, da se u rubriki "boginje" imadu nbilježiti samo sluč11jevi<br />
"vnriolae" a ne slučajevi "varicelae" ili variolid.<br />
Ovom naredbom propisana izkazna skrižaljka imade se za mjesece siečanj i veljaču<br />
t. g. naknadno izpuoiti, te na dalnje uredovanje predpostavljeooj oblasti podoieti.<br />
Kr. žup. oblast i grad. poglavarstva imadu potrebite skrižalj ke po obrazcn A. i B. u<br />
dovoljnom !.>roju litografirati ili tiskati dati, za kotarske i obćinske liečnike potrebiti broj<br />
skrižaljka (obrazac A.) valja kr. kotarskim oblasti čim prije do!taviti.<br />
Odpis kr. hrv.-slav.-da\m. zemaljske vlade, odjela za unutarnje poslove od 22. travnja 1895.<br />
br. 41).833 o vjea•slwj službi u bolnieah.<br />
Prema zakonu od 24. siečnj n 18B4. o uredjenju zdravstvene službe u kraljevinah<br />
Hrvatskoj i Slavoniji nastojat će zem. vlada, da se ustrojavaju u svih većih mj estih ovostranoga<br />
područja javne bolnice u koliko u istih takove još ne obstoje.<br />
U velikih bolnicah namješteni su duhovnici (sveštenici) za vj ersku utjehu bolestnikom.<br />
U manjih bolnicah nije moguće namjestiti posebnoga duh ovnika (sveštenika), već je<br />
ouždno, da mjestni dušobrižnik u dogovoru sa upravom bolnice uredi način, - kako da bo<br />
lestnici ne ostanu u opasnih, pa i za vječnost odlučnih časovih bez vjerske pomoći i utjehe.
182 Liečnićki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 8.<br />
-- - ------ ---··-··· . .. · · --------------<br />
Zem. vlada umoljava s toga p. p. ueka izvoli shodnim načinom upozoriti na ovu<br />
dužnost podčinj ene si dn5obrižnike u onih mjestih ovo,ladnoga područja, gdje postoje<br />
javne bolnice, a upra\·e tih bolnica dopitat će im primjerene nagrade za trud;'"'··sto će po<br />
dotienike nastati pri vršenju rečene njihove dužnosti.<br />
Umoljava se p. p., da ilwoli tamošnji seniorat augsburl.ke helvetičke konfesije u ime<br />
ove kr. zem. vlade pozvati, da shodnim načinom upozori na spomenutu dužnost podčinjene<br />
si dušobrižnike u onih mje.'ltih ovo>tranogn. područja, gdje p ostoje j:wue boln ice,<br />
a uprave tih bolnicn dopitat će dotič11i m dnobriaikom primjerene nagrade za trud, što<br />
će ga oni imati pri vršenju nj ihove reene dllžnoRti.<br />
Pozivl,ie Re to g radko pogla\·ar8\vo, da u ime kr. ;::em vlade pozove za Zag reb<br />
JJadrabina dra. Hosea Jakobija ll Zagrebu, a za Osiek nadr.biua dra. Samuela Spitzera u<br />
Osieku, da shodnim nal:·inom npowri n:t spomenutu dužnost podčinjene si clušobrilnike u<br />
svih mjestih OYostranoga područja, gdje postoje javne bolnice, a uprave tih bolnica dopitat<br />
će dotičnim dušobrižnikom primjerene nagrade za trud, što će ga oni imati pri<br />
vdenju nj ihove rečene dužnosti.<br />
Odpis kr. hrv.-slav.-dalm. zema\j,;ke vlade, odjela za unutarnje poslove, od 23. travnja 18!)5.<br />
brj 38. 106 o })ntuih }) OdJIOI'ah ubogim h•ahomat.ozuim bolestnikom.<br />
Da se onim od trahoma holujueim ovor.emnim pripadnikom, koji se po nalogu oblasti<br />
radi liečenja u bol nice prechtjn, omogući povrntak iz bolnice u njihov zavičaj, obnalazi<br />
kr. zem. vlada, odjel za unutćinska poglavarstva u odnosnih naputnicah naznačiti,<br />
da su im takove podpore potrebne.<br />
Putne podpore ove za uboge boleti\uike padaju ll smislu Š · '7. ovovlaclue naredbe<br />
od ll. prosinca 18'74. br. 18.915. t'X 1o75. str. l. ob ustanovah, tičućih se javne obskrbe<br />
siromaka u njihovu zavičaju i u javnih bolnieah na teret nadležnih obl-ina, te će prama<br />
tomu bolničke uprave naknadu podieljcuih pod pom neposredno od dotičnih gradskih, odnosno<br />
obćiuskib poglavartiha t1 ažiti imnti, a ova su dužna ove tražbine n roku od 1-1 dana bolničkim<br />
upravam priposlati.<br />
Sto se bolničkim upnt\'am znanja i ravnanja radi priobćuje time, da je ova naredba<br />
podjed no izdana svim kr. Žtlp:mijtikim oblastim i grad;;kim poglavarstvom.<br />
(Nastavit Ge se.)<br />
Zdravstvena izvješća,<br />
Obća i javna Huttler- . Kohlhoffer- Monspergova zakladna bolnica<br />
pod zemaljskom upravom u Osieku. (Ravnatelj i primarni liečnik dr. Vatroslav<br />
Schwarz.)<br />
Zn mjesec travanj' <strong>1896.</strong><br />
Preostalo je u liečenjn koncem mjeseca ožujka 152 holetuika j iz nova pridošlo ih<br />
je 154. Ukupno bje dakle u mjesecu travnju licčeno 30fi bolestuika, sa brojem obskrbnih<br />
dana 4.557. - Odpadak izna;a 161, dakle preostaje konc('m travnja 142 bolestnika u bolničkoj<br />
nj egi.<br />
U polikliničkom ambulatoriju zavodskom bilo je u ovom mjesecu 49 sironmšnih<br />
i bezimućuih bolestnilm bezplatuo li ečeno.<br />
H.ačun l iek o v a iznaao je u ovom mjesecu 78 for. 52 nvč. ili na dan i glavu<br />
računaj u 1·72 novčića.<br />
Po nadležnosti primljeno je u liečcnje ovaj mj esec : iz Hrvntske i Slavonije Đ3, iz<br />
Ugarske 50, iz Moravske 2, iz Kranjske l, iz Štajerske 1, iz Dalmacije 2, iz gornje Austrije 1<br />
i iz Italije 4.<br />
I. o dj e l (za ·tmutarnje bolesti). Preostalo u liečeuju koncem ožujka 49 bolestnika;<br />
pridošlo ih je iznovice 73. Ukup!!O bje dakle liečeuo 122 bolestnika.<br />
Od ovih je ·izli ečeno 34, pobolj šano 20, neizliečeno !), a umrlo 16.<br />
Preostalo je u liečenjn koncem travnja 43 bolestnika.<br />
Br. 8. Liečnički Viestnik. <strong>1896.</strong> 188<br />
Uzroci smrti bijahu : crievna pošalina l, upala pluća 1, plućna nabnhlost 4, sušica 5,<br />
upala potrbušnice 3, ostarj elost l i umiruć dopremljen 1.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolovahu od bolesti : kolotečnog sustava 3, dihala 56, probavila<br />
17, močila i spolovila 3, živčevlja 14, krvi i pretvora ll, kužnog značaja 6, inih 6<br />
(!{ože 2, ln·onički alkoholizam 2, simulacija l i umiruć donesen 1). - U m o b o l n ih bilo je 6.<br />
.IL od j el (za kirnržke bolesti). Preostalo je u liečenjn koncem ožujka 103 bolestnika<br />
j pri d - ošlo ih je iz nova Sl. Ukupno bje dakle liečeno 184 bolestnika.<br />
Od ovih je odpušteno: izliečeno (i3, poboljšano 12, neiz!if.'čeno 8, a umrlo 2.<br />
Preostalo je n liečenju koncem travnja 99 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijnhn : rak materice i zai.E'g mokraćnog mjehura usljed kamenca.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolowhu : od uovotvorioa 5, patvorina l, ozleda kože i mišićja<br />
10, ozleda kostiju i sglohova ll, bolesti kolotečnog sustava 6, očiju 36, ušiju l, spolovila i<br />
močila 16, kože (izuzam bolesti sifilitičkog značaja) i podkožnog veziva 23, probtvila 7,<br />
bludobolje 49 i gibala 14. - Rod i lj a bilo je 5, od kojih sn porod ile 3.<br />
- Operacija izvedeno bje u mjesecu travnju sljedećih :<br />
Epicystotomia propter lithiasim. N. H., 38 god. star, nadut i bljecl u licu, vi·lo<br />
slab, tuži se, da ga već 18 god boli kada mokri, a n posljednje vrieme da ide i krv<br />
s mokraćom. Na nogama ima oedeme. Pri pretraživanj u mjehura nadjen je kamenac i jako<br />
gn ojna cystitis. Mjehur hmta vrlo malo tekući ne, a kod štrcanja pri izpiranju osjeća se<br />
veliki oclpor i tuži se bolestnik na jake bolove. U sedimentu, osim gnojnih tj ele§aca, ima<br />
granuliranih cylindera.<br />
Operacijt uz povišeno zdjelište. Mjehur se nije dao napuniti. Ztto je kolpeurinter<br />
u rectum uveden.<br />
Razrez je učinjen n poprečnom pravcu radi predmnievane veličine kamenca. Mjehur<br />
je preko polovine objema razrezan. Izvadjen je urat, kao jabuka velik, 120 grama težak.<br />
Radi jake zapale mjehura nije šivano. Mjehur se je drenirao i mokraća je izticala.<br />
Slabost bolestnika poslje operacije rapidno je napredovala, a posije dva dana nastupi<br />
exitus lethalis.<br />
Kod autopsije nadjeni!- sn obadYa bubr?ga natečena na površini kao sočivo velike<br />
gnojnice. Na prerezu bila je bubrežna mj ešnica (Nierenbecken) lievog bubrega, razširena i<br />
injicinmn, u pyramidah vidili su se linearni, a u corticalisu do površine protežnći se kao<br />
sočivo veliki abscesi. Desni bubreg pokazivao je sličnu sliku, samo što bubrežna mješnica<br />
nije razširena bila.<br />
Castratio ppt. bypertropbiam prostatae. J. S., 70 god. star, došao je n bolnicu sa<br />
navodom, da nemože mokriti i da j
184 Liečnički Viestriik 1898. Br. 8<br />
---- -- -- -- -- -- -- -- -- -- ---- -------------<br />
Javna obća zem. bolnica u Pakracu. (P1·im. liečnik dr. Gregorić.)<br />
Konce1n tr a v n j a 18HG. preostalo je u bolničkoj njegi 76 bolestnika, tečajem svibnja<br />
došlo je u bolnicu 5G bolestnika, svega· je dakle liečeno 132 bolestnika, koji su obskrbljeni<br />
bili kroz 2294 elana.<br />
Od pušteno je iz bolnice : izliečenih 41, neizliečenih i:!, umrlo je 2, u bolnici ostaj e<br />
dakle koncem svibnja 78 boletitnilm.<br />
Pogledom na bolest! bilo je liereno, i to : od bolesti centralnog i periferičnog živčevlja 6,<br />
od bolesti dihala 27, od bolesti probavila 10, od bolest-i mo{·ila 2, od bolesti očiju 12, od<br />
bolesti kože tl, od priljepčive bolesti kože B, od kirnržkih bolesti 16, od obćih bolesti 17,<br />
od blndobolje 31. Ukupno 11:12.<br />
Operacija obavljeno je 14, medju timi : l put Laparotomia ex peritonit-ide tuber<br />
culo: (za sada se nalazi dotičnica u prilično dobrom stanj u). l put operatio anthracis<br />
in tergo.<br />
·<br />
Koncem s v i h nj a 18%. preostalo je u bolničkoj nj egi 78 bolestnika, teraj em lipnja<br />
došlo je u bolnicu i!R bolestnika, svega je dakle liečeno ll G bolestnika, kji sn obskrbljeni<br />
bili kroz 1931 dan.<br />
Odputeno je iz bolnice : izliečeuih 31i, neizliečenih i\ umrlo je !J, u bolnici ostaje<br />
dakle koncem lipnja Gli bolestnilm.<br />
Pogledom na bolesti bilo je liečeno, i to : od bolest-i centralnog i periferičnog živčevlja 6,<br />
od bolesti dihala 22, od bolesti prohavila li, orl bolesti močila 5, od bolesti očiju li:!, od<br />
bolesti koie 8, od priliepčive bolei
186 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 8.<br />
fi.i nnige Knorpelnusschneidung po f::inel!enu i šav po Panasu), i::lutura entropii spastici sec.<br />
Snellen (2).<br />
Re sectio vasorum deferentium ticaše se jednog 62 god. starog nadničara,<br />
koji je dne 12. svibnja primljen u bolnicu, tužeći se, ela od 8 elana ne može ela mokri.<br />
Pri iztrnživanju na.cljen je mjehnr u obliku elastičnog tumora raztegnut upravo do pupka.<br />
Prostata velika kao obična jabuka i na pipanje veoma tvrda. Postoji lmpljanje mokraće<br />
(lschnria paradoxa). Dvie pune nedjelje dana smo sistematski kateterizirali i postigli smo<br />
aj uspjeh, ela je boleMuik mogao nešto spontano mokriti, no "Resiclualharn" je iznn.šao<br />
JOŠ uviek 5-600 ccm. Posije clvie nedjelje resecirana su mu uz anesteziju sa cocninom<br />
oba vaRa deferentia u duljini od 1l do 3 5 cm. Uspjeh n pogledu funkcije bi oje već posije<br />
'l-5 elana p o d p u n. Bolestnik je mogao svoj mjehur pod puno izpm:r.niti. Obje mne su per<br />
primam zacielile i 17 dana posije operaeije od pušten je bolestuik sa normalnim mokrenjem,<br />
uo prostnta se je samo zfl od prilike jednu \:etvrtinu smanjila, do\:im je tvrdoća ista ostala.<br />
Dotični bolestnik je nmoljen , da se od vremena na vriemc opet. predstavi.<br />
'l"'erapec1 tičr1e crtice.<br />
A. S. Warth in. Pojačanje rk-nqoy pulmonnlnoy yluga. vaini znnk zn diagnozn<br />
pcr·icm·d-iticle. Pisne upozoruje, da je pojačanje 2. pulmonalnog- glasa (n 2. mequ. roHnr. ,/INI, aq11. detill. .f;'iO·II spolovilo uamnčiti i ohriati. Kad i ovo sredstvo<br />
neporna7.e, može se konstanl:nn ili f:tradi\:na stmja pok11;ati. Kao zadnje ;;redstvo, kad su<br />
već :-;va ost:-la srndtvn bewspj
Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 8.<br />
herpes-mjehurići, balauitis i grannlirajuće rane ciele tvoreći autiseptičku koru pod slojem<br />
uosophena. Taj prah upija sekret, koji rana izlučuje, osui ju, da se kora nečini.<br />
Gladka opaljena mjesta, koja su poslie uporabe razžarenog željeza nastala, izgledaju<br />
pod slojem nosophena bez reakcije.<br />
Tannofonn. Merck u Darmstadtu mzašilje u trgovinu prašak od tmmiua i formolina,<br />
koji "tannoform" nazivlje. Ovaj prašak je Frank u Berlinu kod 50 slučajeva silno razvite<br />
hyperidrosis s izvrstnim uspjehom upotrebio. Za 3-4 dana se vonj izgubio, a noge u<br />
postale suhe. (Allg. med. Centr. Zeitung.)<br />
Lantctnin. Kao izvrstan specifični liek od malarije preporučuje Lugo-Vina lautauiu,<br />
alkaloid lautanae brasilianae, jedne vrsti Verbeuacej, koja u južnoj Americi uspieva. Ovaj<br />
je liek Buiza (Lima) pred 10 <strong>godina</strong> u therapiju uveo. Nezaostaje u djelovanju za chi<br />
ninom, a podnašaju ga i osjetljiva probavila dobro. Daje se u dozah od l 2 gr. na dan,<br />
najbolje u piluli od 0·1 gr. svaki sat ili svaki drugi sat. Povoljnih rezultata bijaše takodjer<br />
kod neuralgia od malarije i kod metrorrhagie post malariam. U zasta1jelih slučajevih, gdje<br />
sam chiuin ili sam lantanin nije koristio, pomogla je izmjenična uporaba obijuh liekova.<br />
(Morgagni).<br />
Ah·ol. Haegler preporučuje airol namjesto jodofonna; to je basični spoj wismuth<br />
oxyjoclida, sivozelenkast, sitni prašak, koji je brz mirisa i okusa, a u vodi se neraztapa.<br />
Kod njegove uporabe djeluje wismuth, koji se osuši, a ujedno se lahko izlučuje joel.<br />
Haegler je ovaj liek kod kakovih 2000 bolestnika, tito s ozledami i ranami usljed operacija,<br />
što s akutno i kronično upaljenimi procesi i opržinami itd. upotrebio ili kao prašak ili<br />
kao l0-20'/o airolcollodium, 10-20'/" airolungueutum ili kao airolgaze; kod tuberkulozuih<br />
afekcija djeluje dobro 10/n emulsio (aqua i glycerin aa. part. aequ.)<br />
(Klin. Beitr. zur Chir.)<br />
Cotoin. Kod znojenja tnberkulozuih po noći preporučuje pl. Szelwly cotoin, koji<br />
osim toga djeluje na probavilo kao stimulans.<br />
Rp. Cotoini o·!5<br />
Aqu. fontis 121NJ<br />
Syr. simpl. 20·0<br />
Spir. vin. 1rro<br />
DS. Svaku večer jednu žlicu.<br />
Rp. Cotoini 0·5<br />
Sacchari alb.<br />
q s. ut f. pulv.<br />
Div: in part. aeq.<br />
Nr. duodecim.<br />
DS. u H u 10 sati na večer po jedan prašak.<br />
Pilulae dittreticae: I'{. p. Pulv. bulb. scil!ae.<br />
Pulv. fol. digital aa 2·0<br />
Extr. colocynthi O·J<br />
Extr. rhei chin.<br />
q. s. ut fiant pilul. Nr. quinquaginta.<br />
DS. u jutro i na večer po 1-3 pilule.<br />
(Rev. internat.)<br />
(Rev. intern. de med. et de chir l<br />
Escherich. Upombu tannirwna lcocl dim-1·hoeje n cl;jece. Tannigen, diacetylspoj<br />
treslene kiseline (Gerbsaure) ne topi se u ustima i u želudcu, dočim se u alkaličnoj teku<br />
ćini crievlja topi.<br />
Escherich tvrdi, da uzprkos kisele reakcije griza u sisančeta na različitih mjestih<br />
nut::unje površine crievlja, i to na mjestih, koja prileže crievnoj stienki - neutralnih<br />
alka!ičnih sokova imade, gdje se tannigen topi, te djelovati može.<br />
Ova alkalična reakcija: sigurno ne će izostati, kad se opna sluzavka crievlja draži<br />
upravo· na ovih mjestih, dakle na bolestnih će tannigen djelovati.<br />
Br. t!. Liečnički · Vlestnik <strong>1896.</strong><br />
ERcherich dr;l.i, da je taj liek kontraindiciran kod bolesti crievlja, koje s upalom<br />
dolaze - sa seroznom tmnsudacijom u crievlje - a najmanje pak, kad je odviše se<br />
kretne sluzi.<br />
Moguće je, da cijel uje tannigen takodjer . razkužnjući i da oslabljuje abnormalni<br />
prOC('S vrienja i s njim spojeni ra:r.vitak toxina.<br />
U istinu je Escherich kod snbakutnih i kroničkih katarrha crievlja u djece vrlo<br />
dobre rezultate postigao ·- osobito kod proljeva, gdje se mnogo sluzi tvori.<br />
Već za 1-2 dana postignu se uspjesi, tad se mora prestati, da obstipncija ne na<br />
stupi - nu kod kroničnih slnča.jeva mora liečenje dulje vrieme da traje.<br />
Escherich preporučuje velike doze: 0·25 g. pro dos. kod djece do 1'/2 god. stare,<br />
0·5 g. pro dos. za. stariju djecu, 4-6 puta na dan.<br />
Ovaj se prah može k jelu primiešati, a da ne djeluje štetno.<br />
Uspjesi kod akutnih katan·ha i u početku enterit. follicular. nisu baš najbolji bili;<br />
tu se imade tekar taonigen upotrebiti, kad stolice sluzne postanu.<br />
(Ther. Monatschr. br. 10. <strong>1896.</strong>)<br />
Gaertig. Styptic·in - novo s1·edst·w u gynaekologiji.<br />
Na primaljskom učilištu n Breslavi više puta se je iztraživalo djelovanje ovog sred<br />
stva, koje je pred 2 godine dr. Martin Freund kao n liek uveo. Uporabio se je styp<br />
ticin kod običnog krvotoka 7 puta, koci endometritis s krvotokom ll puta, kod jednostavne<br />
i komplicirane pregnute materice (retroflexio) s krvotokom ll puta, koci subinvolucije uteri<br />
post ]Jartum vel abortum 7 puta, koci krvotoka u klimaxu B puta, koci krvotoka usljed<br />
upale adnexa s retroflexijom 1 put, bez retroflexije 2 puta, kod metronhagije uslied myoma<br />
4 puta i kod krvotoka uslied prieteeeg pometnuea l put.<br />
Najbolji uspjesi bijahu koci jednostavnih (uekompliciranih) krvotoka i kod krvotoka<br />
n klimaxu - manje uspjeha bijaše kod endometritis, osobito pak kad je potonja bila<br />
komplicirana. Na krvotok za nošenja (trudnoće) nije to sredstvo djelovalo; te se materica.<br />
nije stezala.<br />
Dobro je nadalje djelovao stypticin kod krvotoka uslied retroflexije, ako nije bilo<br />
komplikacija s endometritis i erosinm.<br />
S dobrim uspjehom upotrebljuje se taj haemostatikum kod krvotoka uslied subinvo<br />
. lucije uteri, a pomaže i kod kronične upale adnexa s metrorrhagijom. Ovo se sredtvo<br />
dobro podnaša, te ue prouzrokuje ni u većih dozah kakove neprilike. Djeluje isto tako<br />
kao hydrastinin, ali je mnogo jeftiniji.<br />
Najprije npotrebljivao se je stypticin kao prah u hostijah, kasnije u otopini, 10 kapi<br />
0·05, a. napokon u gelatine-bobuljicah.<br />
Doza bijaše najprije O·O!) 2 puta, kasnije 4 puta, napokon do 8 puta na dan.<br />
(Therap. lVIona.tschr. br. 2. <strong>1896.</strong>)<br />
Baginsky. Uporaba antist1·eptolwkken-semma (JJfannorek) kod škrleta (sca1'latine.)<br />
Baginsky veli: da je samo u malo slučajeva imao dosta seruma, a da bi se mogao<br />
točno držati propisa. - kako Pasteurov zavod traži: da se naime sredstvo u dovoljnoj<br />
dozi upotrebi. Njegovo se saobćenje dakle može samo predbježuim smatrati.<br />
On je kod 57 slučajeva škrleta antistreptokokkenserum injicirao; ali ·ue kod svih<br />
slučajeva škrleta, koji su za to vrieme primljeni bili. Za opažanje se dade samo 48 slu<br />
čajeva upotrebiti; kod 27 od ovih slučajeva bijaše uspjeh povoljan, kod 4 s je razvila<br />
otitis purulenta, kod l lahka nephritis, kod 2 težim angina, kod l akutna aclenitis.<br />
U svih slučajevih pnla je za 2-3 dana poslie serum-injekcije toplina, što inače ne<br />
biva, isto tako se je angina. brzo i povoljno razvila; samo je u 2 slučaja poslie injekcija<br />
došlo do težke nekrotične upale.<br />
Ipak ostaje t)Z strogo i oprezno prosudjivanje utisak, da se je 27 djece poslie lie<br />
čenja sa serumom dobro osjećalo.<br />
Za 7 slučajeva, kojim !;>ijaše tečaj bolesti težak, te se smrću dovršio - može se ka-_<br />
zati: da je premalo seruma na razpolaganje bilo; a. za onu djecu, koja nisu doduše umrla,<br />
ali se refracterna za to sredstvo pokazala - vriedi isti uzrok.<br />
Mortalitet svih 48 slučajeva iznašao je 14·6"fo, prama 24·5"/o do 34··7''/0 u <strong>godina</strong>h<br />
1890/91. do 1895. Ovo je sredstvo vriedno, da se dalje proknšava.<br />
(Berl. klin. Wochenschr. br. 16. <strong>1896.</strong>)
190 Liečničk.i Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 8.<br />
Listak.<br />
Stanbeno pitanje.<br />
Piše dr. Milan Kovačević, kr. kot. Jiečnik n Gjnrgjevcn.<br />
Ima pitanja, koja su kroz dugo vremena latentna, nu kad jednom dodju na red,<br />
zahtievaju kategorično brzo i definitivno riešeoje, jer inače nastanu kobne posljedice po<br />
pojedince, po porodice, družtva itd.<br />
Uredjenjem zdravstvene službe u naoj domovini učinilo se je stan benn pitanje za<br />
zdravstveno osoblje akutnim; do toga ure dj enja obstojalo je to pitanje, nu hil o je latentno,<br />
jer su naši preclšastniCi stanovali većinom u gradovih, a ua selih zadovoljn.vali bi se s manjimi<br />
i. slabijimi stanovi, jer je i njihov način života i družtveni im položaj bio drugi,<br />
nego naš. U mnogo opet slučajeva imali su kućice, sagradjene na državni trošak, te se<br />
dogadja, ela još i sada naidjemo na "felčeriju" s tri sobice, štalom, dvorištem, vrtićem i<br />
podrumom. Gdjekoje su ruševine, a neke su dane trgovcem u zakup za magazin, u nekih<br />
opet stanuje po koji obćinski bilježnik ili blagajnik, te je današnjem Jiečniku, kad promatra<br />
takove kućarice, nekud nujno pri srdcu, kad pomisli, da su n tih kućaricah živili<br />
obično po cieli svoj viek njegovi kolege mirno i spokojno, vršeć svoju samaritansku dužnost.<br />
Oni su bili sa svojimi stanovi zadovoljni.<br />
Pa i zašto ne?<br />
Drnžtveni im položaj bio je laglji, nego nam. Od njih se je zahievalo, ela što bolje<br />
li eče i znalo im se je skroz precizno za rang; od nas se to isto zahti eva, uu obćinski načelnik<br />
zahtieva, da mu se iskazuje veća počast, nego li akaclemičaru, doktoru sveukupnog<br />
liečničtva, a opet sav sviet zaht.ieva od doktora sveukupnog liečničtva eleganciju osobe,<br />
sobe za ordinaciju itd. Dočim je liečnik na ladanju prema svom položaju oženio krčmaricu,<br />
nastojimo mi, da se oženimo iz čim jačih porodica, čim naobraženije gospodje itd.<br />
Svaki nas drži novine, kupuje knjige i omdje; putuje i po svietu, ela vidi, kako je drugdje<br />
(jer to je škola za odrasle); skokne pače i s entuziazmom na koju kliniku, da uhvati po koju<br />
kap iz nepresahlog vrela znanosti; ima ih i koji prave eksperimente. Svega toga u pri- _<br />
jašnje doba nije bilo u tolikoj mjeri. Što si nas koji kupi mikroskop, to je kolega ex anno<br />
kupio .konja, kola i kravu. Mi dakle drugačije živimo!<br />
Kad bi se čovjek htjeo tekar u tančine upustiti, to bi opazio formalan jaz izmedju<br />
sebe i starijeg si kolege i upravo bi se ompnuo.<br />
Poznavao sam jednog od starih, koji si je kupio kuću prije mnogo <strong>godina</strong>; sam je<br />
svojom rukom obradjivao vrt, ciepao drva i tek na najveće svetce dolazio u grad radi<br />
crkve, pa se je odmah opazilo, da taj čovjek jeduostavno medju ovaj sviet ne spada.<br />
Drugi je spavao ua tmloj slami "gol" i opet bio izvanredno rado zvan.<br />
Treći opet bez svoje običajne rakije u jutro nije bio kadar napisati recept.<br />
Toga svega nema više.<br />
Mi smo danas inteligencija u pravom smislu rieči, mi smo l'legantni, mi imamo<br />
veće zahtjeve.<br />
Čim tko od nas ima medjutim veće zahtjeve, nego li to donaša duh vremena, tim veće<br />
ima i dugove ili- tim većma nastoji doći do zaslužbe. Valja ga u jednom i drugom slučaju<br />
žaliti, ali pravi - organični - zahtjev vremena valja prije svega reapektirati.<br />
A takav je zahtjev: dobar stan.<br />
Kad mene neoženjena izaberu za obćinskoga 1iet!nika ili imenuju kotarskim lieč<br />
nikom, pa dodjem na svoje službeno mjesto, jedva će za mene obstojati stanbeuo pitanje,<br />
jer si redovito nadjem bilo gdje barem jednu sobu s pokućtvom.<br />
Drugo je za oženjenoga, osobito ako ima djece. Ozenjen liečnik imade svoje pokućtvo<br />
i kod kuće kuha.<br />
Buduć da se ženimo - kako spomenuh - iz dobrih kuća, naše su gospodje naučne<br />
na prostrane stanove, pa zato imademo mnogo pokućtva. A pokućtvo je dobro, pa zato<br />
i skupo.<br />
Br. 8. Liečnički V!estnlk <strong>1896.</strong> 1!11<br />
------------·--·-·-··-----·-<br />
Tko hoće kuhati kod kuće, valja da imade dobru kuhinju i smočnicu, a na ladanju<br />
pada k tomu bezuvjetno i dvorište za živad i vrt za povrće.<br />
U mnogih mjestih valja držati i konja; gdjekoji bi si rado hranio i kravu, a slab<br />
je gospodar, koji ne prihrani barem jedno prase.<br />
Pivnicu napokon svi trebamo : i za zimsko povrće i za vino i za meso.<br />
Kad dakle oženjen liečnik bude imeovan ili premješten u koje mjesto, prvo mu je<br />
pitanje za stan. U malo slučajeva dobije stall u naravi; obično valja mu, ela potraži sam<br />
stan u mjestu.<br />
Ima medjutim mjesta, gdje ima pre bora: kadri smo si naći skroz po volji (obično<br />
iza .našeg preclšastnikn), u drugih mjestih teže je doći do stana, te potrošimo do 100 for.,<br />
dok si jedan stan uredimo po volji; nadje se napokon - žalibože dosta često - mjesta,<br />
gdje u obće prikladnog stana za liečnika nema.<br />
U obih posljednjih slučajevih eksistira stanbeno pitanje i dotični liečnik napreže<br />
sve sile, da ga rieši.<br />
Svaki je stan loš: l. koji nije zdrav; 2. koji nije dosta prostran; 3. komu fali bilo<br />
dvorište, bilo vrt, štala itd.; 4. koji nije dostojan liečnika.<br />
Nezdrav je svaki stan, koj je vlažan, pljesniv. Mi znademo, da je pljesniv stan kriv<br />
reumi, skrofulozi, tuberkulozi itd.<br />
Pljesniv stan kvari i pokućtvo.<br />
Govorimo li o prostranosti stana, to ne ćemo uzimati relativni prostor, koji se mienja<br />
prema imućtvenim okolnostim svakog pojedinca, već nam valja ustanoviti absolutnu. normu,<br />
koja de facto i vlada u naših današnjih prilikah. Stvar se imade dakle ovako: sobu zn<br />
ordinaciju mora imati svaki nas; sobu za spavanje isto tako; u sobi za primanje posjeta<br />
ne može imati kreveta za rocljake, već recimo u sobi, gdje se jede. Kuhinja može služiti<br />
kuharici za spavanje, kraj kuhinje treba smočnicu. Bolestnici mogu pričekati i u hodniku.<br />
Nema li toga, stan nije dosta prostran i valja s porodicom jesti ili u kuhinji ili u sobi za<br />
primanje ili uobće nema reda, koji od nas duh vremena zahtieva.<br />
N erna Ii liečnik na ladanju dvorišta, vrta, štale i pivnice, to silno materijalno trpi.<br />
· Stanuje li kod zloglasnih gospodara, koji su uviek spremni na pravdu i kavgu, ili<br />
u razdrtoj, ružnoj kući, to nestnnuje dostojno svog čina.<br />
Da se ne upuštam u teoretsko razglabanje o lošom stanu, navadjam konkretan<br />
slučaj.<br />
Kuća je razizemna; podovi se nalaze u visini ceste, koja je pod prozorima; bila je<br />
prije štala za rogato blago, nu kašnje obrnuta u tri stana. Jedan stan ima dvie sobice i<br />
ku,hinju, drugi isto tako, a treći liečnikov pet soba i kuhinju. Nijedna soba nema nego<br />
jedan prozor; jedna soba i nema prozora, nego staklena vrata na prostranu veraudu; najdulja<br />
soba _imade 6 metara u duljinu, najkraća tri metra; najšira ima 4 metra u širinu,<br />
a najuža tri metra. Iz kuhinje icle se ravno na dvor. U svih sobah, pa i u kuhinji vlaga<br />
siže mjestimice 1'/2 metm. Smočnice nema, niti dvorište ne spada liečniku; nema ni št-ale<br />
na .razpolaganje, pa ni pivnice, ni vrta.<br />
Napokon: sjedište oblasti, kojoj je Bpadao taj sretni liečnik, udaljeno je od stana<br />
d va kilometra.<br />
U čem su se sastajale štetne posljedice toga sta?<br />
l. Mlada mu gospodja zadobila je iza osam-mjesečnog prebivanja u tom stanu akutni<br />
reumatizam sglobova.<br />
2. Na pokućtvu nastalo je štete do 200 for.<br />
3. U ručnoj liečnikovoj ljekarni bilo je svaki mjesec nekoliko forinti štete.<br />
4. Bolestnici čekali su na verandi, a i ordinirao je većim dielom na verandi. Gibanje<br />
po sobah bilo je n minimalnoj mjeri moguće.<br />
f>. Živad i povrće kupovao je u bližnjem (17 kilometara udaljenom) gradu, te ga je<br />
živež radi transporta stojao za jednu trećinu više. Pivnicu je dobio iz prijateljstva 2 kilometra<br />
udaljenu. Konja je držao u štalici u susjedstvu, plaćao za nju mjesečno f> for.,<br />
a jer je bila tak•J malena, da se je konj j e cl v a mogao u njoj okrenuti i vrlo vlažan -<br />
obolio mu je konj i kočijaš. On je dobio akutni reumatizam sglobova s grieškom na srdcu,<br />
te umro za kratko vrieme u svojoj osamnaestoj godini.
192 Liečnički v,estnik <strong>1896.</strong> Br. 8.<br />
6. Izim živinara stanovao je u istoj kući neki odpušteni željeznički činovnik, koji je<br />
svojom bezsviestnom arogancijom već za par tj edana uči nio Rvaki saobraćaj s liečnikom<br />
sustanarom nemogućim.<br />
7. Po najvećoj zimi ili po najgorem blatu vH!jHio je svaki dnn u jutro pro,·Hliti<br />
pješke dva kilometri!.<br />
Dakle ?! - Tortura.<br />
Jz toga stana otišao je taj liečnik iz stnnovitih razloga bez dopusta, u sdvojnosti<br />
spasavajuć svoju gospodju, ostaviv cieli nared u zatvorenom stanu, po najžešćoj zimi i<br />
najstrašnijoj morskoj oluji na jug i - spasiv si gospodjn, potrošio 500 for. Za premještenje<br />
pod kazan na vlastiti trošak potrošio je 300 for. i dobio mjesto s godišnjimi dohodci<br />
od 2000 for., dočim mu je prijašnje mjesto nosilo do 4000 for. !<br />
Kao što mu je gospodja odniela iz toga stana uspomenu za sav život na svom tie! u,<br />
tako se je i njemu u srdce urinno žalac iza te torture za sav život.<br />
Drugi primjeri :<br />
Obćina r zpiše naječaj za liel'nika. Na pitanje, kamo li će ga smjestiti, pokazaše<br />
jednodušno vinogradski kiosk jednog mogućnika; filoksera uništila vinograd, a na briegu<br />
s krasnim vidikom čeka još i danas kiosk na akademičkog stanovnika.<br />
U obćini B. zaželješe si liečnika i bel je doao i upitao za stan, pokazaše mu staru<br />
na pol srucienu frankopansku gradinu.<br />
U velikom mjestu Gj . stanovao je kotarski liečnik u pregradjenoj štali. Ta je štala<br />
popocljena opekom, a ela clj ubre nije dobro ostrugano.<br />
U još većem mjestu V. imade liečnik miniaturni stan, nu grandioznu vlagu. On troši<br />
novce, da uredi jednu zapuštenu kuću, jer ga srdce zaboli, kad samo pomisli, da bi mu<br />
mlada gospodja mogla oboljeti.<br />
U selu N. ima liečnik jednu sobu i pol. U drugoj polovici spava nj egov ljubezni<br />
gospodar : cestar.<br />
U nekom selu smilovao se je stari šumar mladom liečniku i dao mu dvie prazne<br />
sobe uz uvjet, "da se ne ženi".<br />
. I tako dalje do broj:., koji bi nas preplašio.<br />
Ogledamo li se, da vidimo, kako je kod dmgih stališa, to ćemo konstatirati lako,<br />
da je bolje nego li kod nas.<br />
Ako ne za sve upravne činovnike, ono ima barem 7.a kotarske predstoj oike i<br />
upravitelje dosta stanova in natura, i to stanova, kakovih si nas koji kadkada u živahnom<br />
snu zaželi. Isto je tako kod sudbene struke. Pače se u novije doba nastoji i još više uraditi<br />
u tom pogledu za te stame. Svećenstvo stanuje u dvorovih. Učiteljstva ima vrlo<br />
dobre stanove, pače je i naša velika briga nadziranje nj ihovih stanova u pogledu zdravstva,<br />
i mi o svojih opažanjih marljivo izvješćujemo ; najmanja mana na stanu učiteljevom predmetom<br />
je naših izvida. oclborskih obćinskih interpelacija itd. Šumarije su većinom izvrstne<br />
sgrade. Mnogo obćina posagradilo je svojim činovnikom ukusne. sgrade.<br />
Koji je dakle razlog, da i naš stališ ne raz polaže prikladni mi st.'lnovi ?<br />
Polazeć od principa, da će zdravstveno stanje pučanstva biti tim bolje, čim bude<br />
više liečnika u narodu, kreiraJu se je izvanredno mnogo liečničkih mjesta, temeljeć ih na<br />
poreznoj snazi liečoikovog okružja. Oduševljenje je odmah u prvi mah bilo mjestimice<br />
dostojno te dobre stvari, te su se obćine na poziv i rado obvezivale priskrbiti liečniku<br />
stan. Nu naskoro pokazale su se d vie kardi nalne nemogućnosti, i to :<br />
l. Obćinsko vieće nije si moglo predstaviti liečnika kano čovjeka modeme, više naobrazbe,<br />
te ga je svakako stavilo barem iza načelnika pače i bilježnika, dakle n red blagajnika,<br />
pa kad ima načelnik ili bilježnik tri sobice, to ne patri niti liečnik& više, pače<br />
i još manje, jer je liečnik u njihovim očima nešto inferiorniji. I tako nistl ta obćinska<br />
vieća uvidila razloga, zašto li bi se liečniku pribavio bolji stan, a nekmo li da se gradi<br />
nova kuća ;<br />
2. obćinsko je vieće - recimo - bilo vrlo rado spremno Ragraditi kuću za lieč<br />
nika, nu radi pomanjkanja novca - nije 1noglo.<br />
Br. 8. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> l\13<br />
Hoćerrio li do krnja piznati istinu, to moramo reći, da su mjestimice jednostavno<br />
gospodski obećnli sagraditi kuću zn lirčnika i - gospodski nisu orlržali rieč. Što se tiče<br />
obćinskih vieća, to ge tie i entuziazmiranih privrttnikn.<br />
Natječaji su se medj utim marljiYo razpisivali i liečoici se marljivo jnvlj ali.<br />
Većina tih liečnika jesu mladi zrmnljski štipendiste, koji su došli mvno s uniYerze<br />
u narod. Puna im je glava znnnja, puno srce oduševljenja i Yolje do požrtvovanja, pune<br />
su im grudi sinovske odnnosti i potitiYanja napram u rangu ygim i najvišim, koji u<br />
im omogućili doći do njihovog stepena, rtli kese su im prazne. Odmah sn se veseljem<br />
dali uputiti u sve :;mht:;eve, koji se na njih stnvljaj u, te shvatili valjano životnu zadaću,<br />
ustrajavajući porodice, štedeć novac.<br />
Bude li njihov položaj na ladanju medjutim takav, knbv je mjestimice sada, gdje<br />
radi lošeg stanja propadaju i oni i njihove porodice, tko nije kadar s velikom točnošću<br />
označiti vri eme, kad će njihov plam zanosa ugasnuti ?!<br />
Bojeć se ovog posjedojeg kano izvanredne nesreće i po pojedinca i po cieli nm·ocl,<br />
a prošao sam dobru školn u tom pogledu, odlui:io sam evo s ovimi redci stupiti pred<br />
svoje kolege.<br />
N e govorim pro domo mea, jer se nalazim u palači s prostranim dvorište1n, štalami,<br />
krasnim vrtom, košanicami i oranicami, već iz kolcgijaliteta i jer snm uvjeren, da.sto očiju<br />
vie vidi, nego li elva ma i. najbistrija oka, i jer smntram naom clu?.noću naše pred postavljene,<br />
od kojih ta stvar ovisi, te koJi su prepuni najljepših intencija za naš stališ, podpomagati<br />
u nj ihovom plemenitom nastoj nnju i pokar.ati rnne nnše.<br />
Ali i: tko kuca, tomu se ohana !<br />
Doskočiti nestašici stanova, bilo bi vrlo lako, kad bi se zakonom imale obvezati<br />
obćine, pa i kotari, posa.graditi kuće r.a liečnike.<br />
Nu. to se - ree bi -· ne može zahtievati radi linancijaloe nemoći tih faktora, što<br />
se je vj erojatno i uzelo u obzir kod sastavljanj a sadanjega r.akooa.<br />
Mogli bi sc nrt mnogih mj< sbor, iz .koje bi se .moglo još · i<br />
drugo koješta uraditi.<br />
Već se sa da ćuti potreba cl ružtvene sgrade i našeg muzej a ...<br />
Moguće, ela bi e stanbeuo pitanje dalo rie>
194 Liećnlćki Viestnlk <strong>1896.</strong> Br .. 8.<br />
Siiedeć tok svojih misli dolazim do zaključka, da je u svakom slučaju potrebno<br />
znati točno mjesta, .gdje liečnici stradaju usljed loših stanova i razlog. U tom smjeru najbolje<br />
bi se moglo uraditi, kad bi gg. kolege napisali točnu izjavu o svom stanu i ja sam<br />
pripravan ·- kad sam se već latio toga posla - primati te njihove izjave, te iz njih sastaviti<br />
cjelinu, koja bi Re mogla smatrati realnom podlogom.<br />
Uvjeren sam, da će se g·g. kolege, koji trpe radi lošeg stana, rado odazvati ovom<br />
direktnom pozivu, nu ako se i samo jedan. javi, opet će biti naša dužnoRt pomoći mu<br />
prema gore postavljen om principu : kolegialitet i zajedničtvo interesa !<br />
Iz stra1'lih listova.<br />
Schaal . K aetiulogij-i koi:n·ih bmd(tvica. (Arch f: Dermatol. u. SyjJh. XXXV. 2.)<br />
Kad je jednom S. grijao staklenu ciev, razleti mn se ona na množinu malih koma<br />
dića, jer je na nju pala kapljica vode. Kod toga zaboli ga nešto i u jednom prstu. Pošto nije<br />
bilo vidjeti rane, nije S. dalje mario za tn stvar, makar je ostalo ono mj esto na prstu<br />
osjetljivo. Iza duljega vremena opazi, da mn se je tamo načinila bradavica. On bi od vre<br />
mena do vremena odrezao gornji dio bradavice, ali se ona uviek povrati. S toga ju nakvasi<br />
sa kalijevom lužinom, pa kad se je bila osušila, izreže ju nožem. Kod toga zaustaYi se nož<br />
na nečem tvrdom, a kod bližeg promatranja ll'ldje u sredini bradavice dvie sasvim sitne<br />
čestice stakla. Ovo staklo je dospjelo u kožu onda, kad mu se je r!l7.letila ciev. ·Otitre ove<br />
čestice dospjele su probivši epidermis do pnpila, te sn na tom mj estu svoj im permanentnim<br />
draženjem prouzročile pomnožauu produkciju epidermisa i natekli nu papila. KA.o kOll nj ega<br />
mogu i inače bradavice nastati podražajem sasvim sitnih oštrih tjelešca. Zato imade bradavica<br />
najviše na rukuh i U licu, jer SU OVi dielovi tieJa najYiŠe izvr·gnuti takovim im:u\tom.<br />
S toga i nestaju bradavice tobože same od· sebe, na ime kad napokon stanice tjenice izrinu<br />
tu dj e ti el o· na površinu. I ·Iai kom je poznato, ela bradavica izčezne kad se odstrani · korjen,<br />
a to je onaj dio, u kom se onlnzi tudje tielo. Napokon dobiju lahko bradavice djeca i<br />
·ljudi, koJim je koža mekana n. pr. pralje, jer je tn lakše moguće, da probiju kakve god<br />
oštre čestice kroz tj enicu, te se zaustave kod papila. Prama tomu iutade therapija zadaću,<br />
da od8tmni corpus alienum zajedno sa bradavicom. Dr. Mašek.<br />
Th. Baer. Gonon·lwea 1·ecti kod §ena. (Deutsche med. Wochenscbrift 1896· hr. 8.)<br />
B. je ·pretražio 191 gonorrhoičnu ženu, te je kod 63 njih našao gonorrhoeu gužnjakn,<br />
dakle ogromni do sada još neopnženi broj .. U svih slučaj evih našao je typične gonococce.<br />
Gonorrhoea je nastala preticaujem ili preuosom izciedka spolovila. Subjektivni su pojavi<br />
često sasvim manjkali, promjene šupkovog ulaza (eczem, šiljate condylome) našao je samo<br />
·kod inalo njih. Sluznica gužnjaka bila je uviek crvena, jako navorana i lahko je krvarila.<br />
Gnojni izciedak bio je većinom slab, te nije nikada sam od sebe izticao. B. lieči gonorrhoeu<br />
recti izpiranjem sa raztopinom argentamina (l : 3000) ili suppositoriji s ichtyolom.<br />
H. Ruge. Syphilis .i malm·ijn. (Monatshefte fiir prakt. Dermatologie sv. XXII. br. 7.)<br />
R. k pitanj u, da Ji se imade syphilis rano liečiti ili ne, navadja osim poznatih praktičnih<br />
razloga i theoretične proti ranom liečenju, pokazujući na malariju, za koj n imademo<br />
takodjer specifično sredstvo. Nu ovo djeluje samo, ako budioce bolesti napada u stanovitom<br />
času. Kratko pdje napadaja ili u njegovom početku ne može ga chinin zatomiti,<br />
već se mora dati kada napadaj prestaje, u vrieme, gdje mladi parasiti prelaze u krv. Neke<br />
sličnosti medju ·syphilisom i malarijom čine vjerojatnom Rl utnju, koju je već · R. Koch<br />
izrekao, da i syphilis pobudjuju životinjski paraziti. Po tom· bi se i kod syphilisa imalo<br />
liečenje započeti tek onda, kada su pobudnici bolesti u onom stadiju razvoja, koji je povoljan<br />
za djelovanje specifičnog sredstva, a to je po svoj prilici vrierne, kada 3e pokaže<br />
osip. Za to govori i to, što se baš u to vrieme polučnje sa živom najljepši uspjeh.<br />
Br. H. Llečnlćkt Vlestulk <strong>1896.</strong> l!J5<br />
Maragliano. Sc1·wn proti tuuerknlozi. (Gazzetta degli ospedali 30. svibnja 18!J6.)<br />
M. rabi proti tuberkulozi izparivanj em sgusnnte kulture tuberkelbacilla i tekućine,<br />
koje je dobio filtriranjem čistih kultura kroz Chamberlandov filter, a poslije koncentrirao u<br />
vacuumu kod 30° e. u pnom materijalu imade proteina bakterijn, a u drugom toxalbumina,<br />
koje vru6na uništuje; pn·i pobucjuju vmćicu , a drugi snizuju tjelesnu toplotu. Kano<br />
toxična jedinica smatra sc ona množinu, koja je u stanju ubiti 100 gr. tj elesne težine kunića.<br />
Da dobije serum, uštrcam .M. mješavinu od tri dida sgusnutih i jednog filtriranih<br />
kultura. Najprije se injicira O·OQ;l un kgr. tj elesne težiue, a ti se obroci povisuj u na 0·04<br />
do 0·05 ; upotrebljnju se psi, magarci i osobito konj i. Obično traje 6 mjeseci, dok se postigne<br />
immunizacija, te je ova pndpunn, kada životinje poclnanjn i velike doze toxičnih<br />
substnncija i pretrpe intraYenozne injekcije. Tada se prestane injicit:ati, te se životinje<br />
uporabe za dobivanje sen1ma iza 2-3 tjedna, katia se može sigurno držati, da su već<br />
toxitne snbataucije izlučene. U serumu imade substanl'ija, koje zaprei'uju djelovanje tuberkelbacillovih<br />
toxina. l gr. seruma štiti l kgr. tj elesne težine zdral'og kunića od nnjmanje<br />
smrtne doze tuberkelprotei·na, 4 gr. na isti način 1 kgr. tjelesne težine tuberkuloznog kunića.<br />
l ccm. seruma je u stanju phtiičara, koji ue irna nu(ine, zaštititi od dj elovanja<br />
tuberkuliua, koji prou:r.ročuje vrućicu. Poslije nekoliko injekcija je kod phtisičara, koji ne<br />
ima vrućice, dj elovanje tuberkuli ua znatuo oslahljelo. (l\iaragliani ne priznaje praeclispozicije<br />
za tuberkulozu, već on takovo stanje smatra latentnom tuberkulozom. Ovu on konstatuje<br />
injekcijami Kochovog tuberkulina. Ref.)<br />
U societa Lancisiana di Roma izviestio je Mnriani, da je do satla u ItMliji Jiečeno<br />
500 bolestnika po Ivlamglianovoj metodi i da su se postigli veoma povoljni uspjesi. Osobito<br />
sgodni jesu our slučlljevi, gdje još ne ima u plućih destruktivnih procesa. - U Gazzeta<br />
degli osped 1886 od l
1!lH Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 8.<br />
str. 516.)<br />
Berndt. ]( diugnozi ntptw·e crieut. (Deutsche Zeitsehrift f. Chirurgie XXXIX.<br />
B. postav lj :t sliecleće točke kano 7.tmkove prodora cricv'L : 1 J\olanjkanje jetrene mukline<br />
poslije kontuzije trbuha je sigman 1.na.k prodora crieva.. 2. Č esto odnosno neutaživa bljuvanje<br />
poslije kontmdje trbnba takodjer je siguran znak rupttue crieva. 3. Spontana bolnost<br />
trbuha poslije kontuzije smije se samo s oprezom za dingnozu upotrebiti. 4. Pojavi li se<br />
peritonitis poslije kontuzije trbuha, to se takodjer mo:te smatrati sigumim znakom prodora<br />
criev:•, ako se mogu izključiti druge ozlede. - Za operaciju slavlja sliedeće indikacije:<br />
1. Ako je diagnoza sigurna, treba odmah laparotomirati. 2. Pokusne laparotomije imadu<br />
se u glaYnom zabaciti, nko je sltH::nj diaguostično nejasan, imade se čekati. 3. Nastupi li<br />
tinskoro sepsis, ne smije se operirati. Osobito je mnnjiv zuak, manjkaju li visoke tempemture,<br />
a da je obćc stanje jako slabo. 4. Kod operacije treba b1·zo i nježno raditi: zato<br />
veliki zarez u trbuh, brzo snstan10 prctražil'anje crievn, tako, da se mnogo ue navlači i<br />
ue trga ; ako je moguće, neka se ne radi resekrija crieva, nego jednostavna L.embertova<br />
-šnv prodora ili 11njvie neka se klinasto izre.J\e i snšije s tekućom seromnscularnom išavi.<br />
Bd. 18D6.)<br />
B. Naunyn. O ilcu.w .. (Aus den Grem:gcbicten der 1\iedi:dn n. Chirurgie. I.<br />
. N. post!IVlja na temPlju svojih iztm7.ivanja veoma točna i prikladna pravila za indikacij<br />
u operacije. Njegovi posliedci su sliedeći : l. Prognoza operacije kod i lensa mq povoljnija<br />
je l. i 2. dnu, 13. se već znntno pogor;!lVa. 2. Najpovoljniji su uspjesi (72°/0 izliečenjn)<br />
n onih slnčajevih, gdje se radi o kilah, nnravski izuzevši inkarceracije kila. 3. Kod primarne<br />
peritonitide imade se prognoza staviti obzirom u:l ovu, a ue tH \ ileus. 4. a) Kod krouičkog<br />
su:lenja crieva ne ima razloga da se operacija po7.uri, b) jako riedko uspije topogratičnoanatomska<br />
lokalizacija ncprolnznog mjesta u crievu. Ovo se može s nekom sigurnosti samo<br />
u duodemn i S. romanu ili colon dese. diagt1osticirati, e) često se može strangulacija cliagnosticirati<br />
; ovu treba odmah operirati !>. Sigurna diagnoza il ensa moguća je n sliede , i da su od matere<br />
li303 bile prvakinje, a 1558 preplodne, i da od tih matera bilo je ueudatih lf>81, a<br />
udatih ili udoviea 280.<br />
U ovom dielu nalazi se takodjer statističnih podataka o dohi plodova, o položaju<br />
čeda, koliko je puta bila pupkovina omotana oko vrata, koliko je puta plodva bila iztisnuta<br />
od samih trudova ili po O rede-u ili je hil a uklonjena uvedenom rukom ; te koli ko je babinjača<br />
oholilo i umrlo. I operacije su točno zabilježene, pak bolesti novorodjenčadi i djeca.<br />
nagrdjena.<br />
Napokon je primietiti, da se na prvoj strani ove zanimive knjige nalazi slika sgrade,<br />
u kojoj sn smještena spomenuta dva zavoda, a na koncu knjige nalaze se nacrti prostorija,<br />
kuje istu zauzim\ju.<br />
Kako se vidi iz ovoga izvadka, radnja oclličuog profesora Lobm!tyera nije samo<br />
povieHt primaljHkog umišta i zem. rodilišta u Zagrebu, da li i točno i izcrpljivo statističn . o<br />
izvješće o tečajih i učrnicah primaljstva, o rodi\j!th i novorodjenčadi, te o odnosnih pnpowćih<br />
kod nepravilnih rodjaja, i ta su izvješća tako podpnna, da se mogu natjecati sa<br />
statističnimi izvještaji takvih sveučilištnih zavoda.<br />
Vrieclni pisac zaslužuje svaku pohvalu ne samo za ovu t'aclnju, ela li i za njegovu<br />
djelatnost i nastojanje m medjenje ovih zavoda, s kojima se hrvatski narod podičiti može.<br />
Prof. dr. V. Zanella.<br />
-- -- -- --<br />
' ---- -<br />
Studije o malariji od prof'. dra. G. Baccelli-a u Rimu. (Njemačko autorizovano<br />
izdanje. Berlin 18!lf>. Kod S. Kargera izdano.)<br />
Predležeće djelo sačinjava sbirku od sedam predavanjn, što ih je čuveni kliničar<br />
rimski u razdoblju od 1886.-U:lmi. predavao, te nam najbolje pokazuje napredak oko razvitka<br />
dojakošnjPg znanja o biću malarije.<br />
Pojedina - predavanja glase : Fehris continua (18GG) ; perniciositas (18G\J) ; mlm·ia (1869) ;<br />
febris subcontinua typhoidea (1875) ; pathologija malarije (188) ; i-ntraven osna uštrcanja
Hl8 Liečnički Viestnik 1898. Br. H.<br />
cbininovih soli kod malarije (1889) ; o mekanizmn malai·ia-infekcije (1892). - U dodatku<br />
ovih radnja Baccelli-a publiciraju asistenti nj egovi četiri slučaja malarije, koje su navlaš<br />
experimentom proizveli.<br />
U prvih dvib slučajevih, kod kojih se je krv bolestnika, bolujućeg od quartane,<br />
nj ekoliko sati prije napadaja preciepila na druge zdrave lj ude, nije bilo moguće kod istih<br />
za malariju karakteristični tipus dostići. Kod druga dva slučaja, kod kojih se je preciepila<br />
krv jednog od tertiane bolujućeg bolestnika, im kako je začelo povišenje temperature,<br />
pokazalo je iztraživanje krvi nalaz tertiane; tipu s groznice bio je rlocluše spodoban prvotnom<br />
slučaju, ali ne sasvim jednak.<br />
Već je godine 1869. Baccelli na temelj u kliničkih študija izjavio, da malnria u<br />
čovječjem organizmu krv, a napose crvena krvna tjelašca napada. Na temelju mnogobrojnih<br />
iztraživanja i kliničkog izkustva, došlo se je do sliedećih važnih zaključaka:<br />
l. Nije izključena mogućnost, ela iznenada žetoka mnlaria-groznica nastaje, a ela<br />
nebi bilo moguće u krvi biće pathogenetičkih mikroorganizama dokazati.<br />
2. Nepostoji nikakav unutamji sklad izmedju broja parasita i visine tj elesne topline.<br />
3. Napadaj groznice može se pred viditi, čim 8e unutar krvnih ljelašca parasiti u sta<br />
diju kalanja (Spaltnng) ili sporulacije nalaze.<br />
4. Kod navlaš proizvedene i težke groznice nalazi se na mikroorgnnizme tek kasnije<br />
i n manjoj množini.<br />
5. Neima sumnje, da se može od malru·ije )\aglaviti, a da se u krvi nemože pronaći<br />
parasita.<br />
U pogledu pojedinih forma parasita, Baccelli drži, da su oni qumt:me, tertiaue i<br />
Laveranovi srpasti mikroorganizmi diferentna bića.<br />
Knjiga je veoma instrnktivna, pak ju preporučam ne samo svakom lječniku, koji se<br />
literaturom bavi, već napose onim, koji u predjelih od malarije zaraženih obitavaju i prakti-<br />
ciraju: a takovih prie(ljela naša domovina imade dosta. Schwarz (Osiek).<br />
Sitne viesti.<br />
JS'ašega vrlo zalužnoga druga, urednika ovoga lista, g. prof. dra. A. Lo b mayera,<br />
zadesila je velika nesreća. Njegova supruga, uzor-majka dvij u sinova, A n t o u i j a L o-h<br />
mayer roclj. Maj er, umrla je u 45. god. dne 25. srpnja t. g. u l sat jutrom nakon<br />
kratkoga bolovanja.<br />
U ime s bora liečnika kraljevina Hrvatske i Slavonije izrail\iem mu iskrenu sućut !<br />
Rakovac.<br />
Nov član. Sboru pristupio je kano redoviti član g. dr. Gj mo Krema, pomoćni<br />
liečuik n bolnici milosrdnih sestara u Zagrebu.<br />
l menovanja. Dr. Branislav Gr č i ć, pri pomoćni Iiečnik obće javne Huttler-Kobl<br />
hofi'er-Monspergove zakladne bolnice, stojeće pod zemaljskom upmvom, imenovan je kr.<br />
kotarskim liečnikom i dodieljen ua službovanje obćoj javnoj bolnici u Vinkovcih. - Dr.<br />
Bernard Gosstl, obć. liečnik n Vinici , imenovan je kr. kot. lieč11ikom zn kot:1r Ogulin. -<br />
Dr. I vnu Tor i s er, kr. kot. liečnik u Vinkovcib, imenovan je gradskim fizikom te ravna<br />
telj em i primarnim liečnikom grad. javne obće bolnice n Koprivnici. - U bolnicu milo<br />
srdnih sestara stupio je kano aspirant dr. Antun K uh n.<br />
Nova ljekarna. Kr. zem. vlada dozvolila je mag. pharm. Petru :M omčiloviću,<br />
ela u Čazmi otvori lj ekarnu s osobnim pravom.<br />
Odlikovanje. Dvorski savjetnik profesor pl. Dr as ch e dobio je vitežki krst Leo<br />
polclovog reda.<br />
Dvorski savjetnici. Začastui član našega sbora profeor pbarmakologije na<br />
e. kr. sveučilištu u Pragu dr. Bohuslav vitez J i n1 š, prof. N e u s s er u Beču, te profesori<br />
Filip K n o ll i H u p p e r t u Pragu, postali su dvorski savjetnici.<br />
.Hr. 8. Liečnlčki Viestnlk <strong>1896.</strong> J. If! l<br />
Dekani medicinskih fakulteta za god. 1896/7. izabrani su : u Beču<br />
Max Gr u b er, n Grazu K l e me ns i e w i cz, u Pr ag n (česki fakultet) S pi na, (njemački<br />
fi1kultet) Chiari, u Innsbrucku Dimmer.<br />
Spomen ik A ritu. U arlmdah bečkog sveučilišta odkrito je 9. srpnja Arltovo po<br />
prsje. Svečanostni govor govorio je prof. Fuchs.<br />
Kretanje priljepčivih bolesti u gradu Zagrebu od 1. do 31. srpnja.<br />
Diphterija preostalo 6, priraslo 21, ozdravilo 22, umrlo 3, preostaje 2. Scarlatina<br />
preostalo 2, ozdravilo l, preostaje l. V ariola preostalo 2, priraslo l, ozdravilo 2, umrlo 1.<br />
Morbilli priraslo 5, ozdravilo 4, preostaje l. Typhys ab domiua.lis preostalo 3, pri<br />
raslo 6, ozdravilo 6, preostaje 3. D i p en t e ri a prira.slo 2, ozdravi lo 2.<br />
Tiskarska pogrieška. U br. 7., str. 175, redak 13 odozdola, rn,jesto : Albert<br />
Ro o e čitaj Roko A l b er t.<br />
Milenijski kongres javnoga zdravstva i liečničtva.<br />
Stigao nam je sliedeći poziv:<br />
Liečničkom sboru kraljevina Hrvatske i Slavonije<br />
u Zagrebu.<br />
Medju duševnimi pokreti pobudjenimi milenijem zauzimaju odlično mj esto oni zemaljski<br />
sastanci, kongresi, što ih upriličuj u razni stmčui krugovi domovine u tn svrhu, cl3<br />
drže smotru nad svojim clružtvom i javuomiJ životu posvećenim dj elovanjem, te da naznače<br />
buduće svoje zadatke i način te sredstva njihova valjanoga riešavanja.<br />
U tu svrhu priredjuje više javno-zdravstvenih i liečničkih clružtava Budimpešte mile<br />
nijski javno-zdravstveni i liečnički kongres.<br />
Na tom će se kongresu pretJ·esivnti ciele zemlje tičuća se pitanja o javnom zdravstvu<br />
i veoma važna pitanja liečničkoga stališa. Izkusni i glasoviti stručnjaci trudili su se o tom,<br />
da razprave budu temeljito pripravljene, a mjerodavni muževi, kao Desiderij Per cz e i,<br />
ministar unutarnjih posala i dr. Julijo V l a s s i cs, ministar za bogoštovje i nastavu poka<br />
zali sn interes svoj za kongres time, da su kongresu obećali svoju podporu, odnosno da<br />
su prihvatili začastno preclsjedničtvo na istom. Šaljuć učtivo u privitku "Pozivnicu" na naš<br />
kongres, ujedno molimo "Liečnički sbor kraljevina Hrvatske i Slavonije", dn izvoli na naš<br />
kongres poslati o\'laiiteue zastupnike, ela tim načinom kongresu predložena pitanja mogu<br />
doći pred forum iz ciele zemlje sakupljenih izkusnih kompetentnih stručnjaka, čim bi<br />
se osigurala temeljitost i uspjeh razprava, ujedno pako bi to bilo od velike kol'isti po<br />
javno dobro.<br />
U Budimpešti dne 2. kolovoza <strong>1896.</strong><br />
Dr. J osip F o cl or,<br />
sveučilištni profesor, predsjednik<br />
ustrojnoga odbora.<br />
U ime ustroj nog<br />
odbora:<br />
Dr. Slavoljub Frank,<br />
kr. zdravstveni nadzornik, tajnik<br />
ustrojnoga odbora.<br />
Začastni predsjednici :<br />
Desiderij Perczel, Dr. Julij o Vlassics,<br />
kr. ug. ministar unutarnjih posala. kr. ug. ministar za bogoštovje i javnu nastavu.<br />
Predsjednik stručnoga odsjeka za<br />
javno zdravstvo :<br />
Dr. Kornel Chyzer,<br />
ministarski savjetnik, predstojnik odsjeka<br />
za javno zdravstvo u kr. ug. ministarstvu<br />
nutarpjih posala.<br />
Preclsj ednik :<br />
Dr. Miroslav Koranyi,<br />
sveučilištni profesor, član gornje kuće i t. d.<br />
Predsjednik strućnoga odsjeka<br />
za liečničtvo :<br />
Dr. Dragutin Ketli,<br />
sveučilištni profesor, predsjednik budimpeštanskoga<br />
kr. liečuičkoga družtva.
200 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
---- --·---· ······---- -- -- -- -·<br />
Program.<br />
Br. 8.<br />
I. Dne 13. rnjua, u nedje\j u u 8 sati ua \·ečer : Sastanak za medj usobuo<br />
upoznavanj e u dvorani za izložbene svečanosti.<br />
II. Dne 14. rujna, u ponedj eljak u n sati prije podne : l. Nas tupna sj ednica.<br />
2. Skupna sj ednica stručn oga odsjeka, za javno zd1:avstvo i za liečničtvo<br />
Predmet : Ustrojstvo zdravstvene uprave.<br />
III. l. Dne 15. ruj na, u utorak u 9 sati prije podne. Predmet : a) Statistika javnoga<br />
zdravstva. b) Ustrojstvo zdravstva. 2. Dne 15. rujna, u utorak u 2'/2 eata posije podne:<br />
Sj ednica stručnoga odsjeka za liečničtvo. Predmet: a) Družtva i blagajne za podporu bo<br />
lestnika. b) Pružanje bezplatne liečničke pomoći.<br />
IV. l. Dne 16. rujna, u sriedu u 9 sati prije podne : Sjednica stručnoga. odsjeka za<br />
javno zdravstvo. Predmet : a) Odstranjenje kužnih bolesti. b) Zdravstvo stnnova u obćinah<br />
i gradovih. 2. Dne 16. rujna u 2'/, sata poslie podne: Sjednica stručnoga odsjeka za<br />
liečničtvo. Predmet : a) Liečnička pripomoć i mirovina. b) Liečničke komore. e) Zakljul'na<br />
sj ednica.<br />
Izvadak iz poslovnoga reda kongresa.<br />
l. 6lanovi kongresa za javno zdravstvo i liečničtvo mogu biti :<br />
n) Na temelju dobrovoljne prijave : liečnici, ito tako i one osobe, koje dj elnju na<br />
polju javnoga zdravstva (zakonodavstva, uprave, tehnike, školstva i t. d.) ili sn pokazale<br />
interes za javno zdravstvo.<br />
l>) Po javnih oblastib, družtvih izaslani službeni ovlaštenici.<br />
2. Kongres ima dva strnčna odsjeka : javno-zdravstveni i liečnhki.<br />
6Janovi odsjeka za liečuičtvo mogu samo liečnici biti<br />
6!anovi mogu učestvovati kod svih sjednica dotičnoga stručnoga odsjeka i kod svih<br />
poslova, oni imadu kod popunjivauja pod izbor dolazećih častih kongresa, aktivno i pasivno<br />
izborno pravo, mogu govoriti u pitanjih, koja su na dnevnom redu i mogu činiti predloge.<br />
Za ravnanje.<br />
Svaku na kongres odnoseću se prijavu, upit i t. d. valja upraviti na. nredovnu pro<br />
storiju kongresa (VIII. Eszterhazi ulica 5. Higij enski zavod.)<br />
Č:lanarina kongresa je 4 for., koju svotu valja isto onamo pod naslovom milenijskoga<br />
kongresa zdravstva i liečničtvn. poslati.<br />
Č:lanovi kongresa dobivaju članarsku cedulju i željezničku izkaznicn, s kojom mogu<br />
putovati na kr. ug. državnih ž eljeznica h :<br />
sa cielom kartom II. razreda u I. razredu<br />
Ill. II.<br />
., pol karte III. III.<br />
I supruga člana, putujućega na kongres sa željezničkom izkaznicom ima pravo na<br />
uživanje gore označene pogodnosti putovanja, ako bude izkaznica izpostavljena .,za člana<br />
N. N. i suprugu mu". Oni, koji takovu izkaznicn žele, neka izvole to obznn.niti onda,<br />
kada se prijave za članove kongresa. Primjećuje se, da izk!iznice ne ovlaćuju na. pm·abu<br />
brzovlaka.<br />
·<br />
Južna želj eznica daje sa postP.jah ugarsko-In·vatskih pruga, i po istoj rukovnne<br />
barč-pakračke željeznice, nn. kolodvor južne željeznice u Huuimpešti te natrag sa :>0":"<br />
snižene tour i retour karte za osobne i brze vlakove.<br />
6Ianovi kongresa mogu od blagajnika kongresa za teritorij izložbe za l for. dobili<br />
5 ulaznica sadržavajuće svežčiće, koje može rabiti i elanova supruga, , , ako sa svojim sn<br />
prugom zajedno unidje u izložbu.<br />
Vlastnik i izdavatelj .,Sbor liečnika kraljevina Hrvatske i Slavonije".<br />
Urednik prof. dr. A. Lobmayer. Tisak Dioničke tiskare u Zagrebu.<br />
B1•. 9. U Zagrebu 15. ruj na <strong>1896.</strong> God. XVIII.<br />
LIENIKI VIESTNIK.<br />
List izlazi jedanput na mjesec na podrug do d,·a a1·ka. - Članovi ga clobivaju bezplatno.<br />
Predplnta zn nc
Lie(!nički Viestnik 18U6. Ill'. ).<br />
kako ih do toga dovodi znanstvena spozna,ja. Nu mi znademo, da u pril'Odi<br />
nema skokova, već da jedan pojav u drugi prelazi često j ed va primjetlji <br />
vimi razlikami, pa je tako i grani ca izmedju zdravlja i bolesti često posve<br />
zamršena, te možemo jedno od drugoga tekar onda razlikovati, kad nam sc<br />
jasnimi znakovi očituj e. Takova dvojba može nastati osobito, kad imamo pro-<br />
·<br />
sudj i vati o moral noj i skvarenosti kojega zločinca.<br />
Moral no il iti ćudoredno ču vstvo usadjeno je u dušu čovje(\j u samo u<br />
toliko, na koliko ga je baštinio od svojih predja, na koliko je sa sobom na<br />
sviet donio ustrojnu naklonot (organische A nlage) za tu stranu duševnosti.<br />
Ono se razvij a odgojem i u pli vom životnih odnoš .ja iz bezbrojnih raznovrstnih<br />
predstava i osjećaja ; egoistit;ni podražaj i vazda nariva va,j u svoju pre<br />
vlast, dok ih napokon ahrnistični protupoclr'ažaji nesvrate u st anovi te gr!lnicc ;<br />
mnogobrojnim izkustvnm dod je čovjek do spoznaje. da ima svoj ego ur.po<br />
redi ti i pod red iti zajedničkomu skupu lj udstva, u kojern tura i biva turan,<br />
jer sa mo na taj nal:in može i svoju dobrobit unaprP-diti . Od nedorasle djece<br />
ne može se ta spoznaja očeki vati, jer još nisu te borbe prevrš•la, jer kod<br />
nje vanjski podražaji kraćim putem preskaču u motornu djela tnost, a ne zaustavlj<br />
aju se u zam ršenoj mreži razvijen oga ra7.uma, kao kod odrasloga. Kori<br />
idiota ostaje moral no čuvstvo nera zvijeno, jer im je mozag zaostao 11a niželll<br />
stepenu razvitka.<br />
Na podlozi ć uclorednoga Guvstlrovanja razvij a se savjest, koja spri cčava<br />
pohote, a potiče na ćudoredne misli i čine ; savjest je u krugu čuvstvovanja<br />
i sto tako viša ill stancija, kao što je to razum u luugu m išljenja ; ona j<<br />
naime svjestno stanje čuvsta va, podražujućih na ćudored no djelovanje, a od<br />
vraćaj ućih od nećudorednoga djelovanja. Prodre li ta dušev na moć u sviest.<br />
tekar poslie či na, onda radja ili zadovoljstvo ili kajanje.<br />
Nebrojeni lj udi trpe glad i žedju, biedu i svakovrstnu nevolju, pak i pak<br />
ne posta,ju zločinci, jer ih savj est od zla odvraća. L\ad bi u svih ljudi bilo<br />
dobro razvijeno ćudored no čuvstvo, intali bi u svakoj situacij i borbe za ob·<br />
stanak sigurn oga vodića za svoje dj elo vanje, te r. ozi t ivnih zakoua i kazne<br />
ne bi ni trebalo Nu buduć razni lj udi raznoliko C:uvstvuju, potreb n i su po7.ilivni<br />
zakoni, po trebna je kazna, da ih od vraća od zla dj ela.<br />
Izmedj u zlol:inaca, koji su talwvimi poslali uslied strasti, kuristoljublja,<br />
zavedenja, lošega odgoja, moramo izlučiti dvoje.<br />
Prv o su u m o b o l n i zl o
204 Liečničk i Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 9<br />
.... --·--·-----.. ---------.. -- - ------.. --· ---- · - ----- .. ---· - ----·---<br />
jeli, ogorčeni ljudi ; mirni, veseli životni užitak im je nepoznat, oni traže jače<br />
podražaj e, koje si po što po to pribaviti nastoje, bivaju excesivni, pijanice itd.,<br />
opet na dalnju štetu tiela i duše. Spolnomn nagonu :t ima svoje posebne,<br />
stalne, karakteristiene znako\·e, kojimi se od inih pojava bolesti razlikuje.<br />
Glavna oznaka i sadržaj •moralne bolesti« jest pako moralna izkvarenost,<br />
kakovom se izliču i drugi nemoralni lj udi, koji u lošimi okolnostmi<br />
zlim primjerom, manjkavim odgojem, nevoljami i biedami zloeesti postali. S toga<br />
ima taj naziv •moralne bolesti« punim pravom protivnika; :
20() Liečnički Viestnik 1895. Br. !1.<br />
Moralno izkvareni ljudi spadaju dakle u kaznione (odnosno radionice)<br />
bez obzira na to, da li je njihova izkvarenost posljedak socialnih štetnih<br />
upliva ili pako individualno manj kavoga organičkoga ustroj stva. Lj udsko<br />
družtvo je prisiljeno i ovlašteno, da se brani od zločinaca i da ih najshod<br />
nijim načinom neškodljivimi učini ; ali zato mu je dužnost, da profilaktično<br />
nastoj i što više umanjiti socialnu biedu i oskudicu, koj a je najveći izvor zla<br />
i najbitnija zaprieka napreclku i oplemenjivanju ljudskoga roda. U toj duž<br />
nosti će ga poticati javna savjest, koja se u pojedinca kao i u skupnosti<br />
naj više kvari, gdje se zloća i nPmoral očito i bahato bez kazne šepiri.<br />
Ima napokon još jedna vrst moralno izkvarenih ljudi, koji ne samo da<br />
ne budu kažnjeni za svoje čine, već oni baš pumoćju svoje nemoralnosti polučuju<br />
svrhu, bivaju bogati, ugledni, moćni, podignu se vrhu drugih, i ako<br />
dodju ikada u okove, oni su zlatni. To sn naime ljudi, obdareni umni mi<br />
sposobnostmi, ali neoblerećeni moralnimi obziri, lj udi častohlepni, bez po<br />
štenja, bez savjesti i stida, prave lopovske naravi, koje umij u mudro i lu<br />
kavo obići pisan e zakone i ne doći s njimi u sukob, a na6i ih je u svih slo<br />
jevih čovječanskoga družtva, u raznih stališih i zvanjih . Družtveno ponašanj e<br />
im je korektno i ugladjeno, dialektika često zamamljiva ; oni niti proti za<br />
konom ćudorednosti ne grieše javno, ali za nje oni ipak ne postoje. ovodom upita, stavljenoga od strane jedne kr. županijske oblasti glede roka, kojim<br />
se ambulatorno liečenje trahoma u prvoj periodi tekuće godine obm;taviti imade, o\Juala7.i<br />
kr. zem. vlada ovime odrediti, da se ambulatorno liečenje tmhomatoznih ill. svibnja 1t;lfi.<br />
zaključiti imade.<br />
Što se oblastim vlaRtitoga znanja i bezorlvlačnoga uredovanja radi priobćuje.<br />
Br. !J. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 207<br />
Odpis In-. hrv.-slav.-dalm. zemalj. vlade, odjela za unutarnje poslove, od 24. svibnja 18!15.<br />
br. 26.802, n predmetu stavljanja ••ogova.<br />
Upozorujn se oblasti na ustanovu ovovlaclue naredbe od 18. veljače 18fJ4. br. 8798,<br />
kojom se stavljanj e rogova n javnill kupeljih 7.alJranjuje bezuvjetno, s tim pozivom, ela<br />
strogo bdiju, da se upitna ustanova toeno obdržava, a proti prekršiteljem iste svom stro<br />
gošću postupn.<br />
Pozivaju se kr. županijske oblati, da prema tomu kotarske oblasti svojega područj a<br />
shodno upute.<br />
Odpis kr. hrv.-slav.-dalm. zemaljske vlade, Olljela za unutarnje poslove, od 4 lipnja 1895.<br />
br. lfJ.G!JG, u predmetu OJlrosta biliegoviuc u jJOslu bolno-obsln•bnih troškova.<br />
Na tamošnje predstavke od 7. svibuja Hl(J4. br. 27.7:)1 II., i od 8. veljače 18!:15. br.<br />
27.G51 II. ex Itm l. odnosel'e •e na zamoljeni oprost biljegoviue od utoka, podnešenih proti<br />
platežnim nalogom radi podmirenja bolno-obskrbnih tro>ikova, odpisuje se tomu poglavarstvu,<br />
da glasom odpisa kr. ug. ministarstnt financija, upravljenog na kr. financ. ravnateljstvo u<br />
Z:tgrebn, Oll 13. velj aee 18:J;J. br. 8%G, pripada upravnim obhtstim i j avnim bolnicam u<br />
mi;;! u točke 2. članka 40fH5 pristojbeue tarife osobui oprost ; naprotiv poduesci i prizivi<br />
primtuih stranaka, odnosećih se na j:wne trokove za njegu bole;;tnilm, podpadaju kao<br />
upravni podnesci i pri7.ivi \Jiljegn u smislu točke Hf. i podtočke 14. točke IV., članka<br />
'lo/lil pristojbene tarife.<br />
t;to se oblnstim priobćuje zmtuja i ravnanja radi uz poziv, da prema tomu i područne<br />
bolnice shodno upute.<br />
Odpis kr. hrv.-slav.-dalm. zemaljske vlade, odjela za unutarnje poslove, od 6. lipnja 18!J5.<br />
br. 28.893, u predmetu mjesečnog izka.zu o ln•ctauju }H'iljc}JČivilt bolesti.<br />
Kr. zem. vlada, odjel za unutarnje poslove, obuala7.i ovim naredbu od 11. oiltlm<br />
lHHf,. br. 12.123 preinaeiti onamo, da u buduće županijski i gradski fizici ne predlažu<br />
ovamo glavnu skrižaljku o kretanju priljepčivih bolesti po obrazcu .B. polumjesečno, nego<br />
samo mj esei!no, i to mjkasnije do osmoga svakoga mjeseca Isto tako nije od potrebe, da<br />
se upitnoj skril\aljci prilau primjerci izkaza kotarskih liečni lm, t.. j. obmzci A. uvodno spomenute<br />
ovovladine nared\Je.<br />
Prema tomu imadu odele i kotarski licčuici skri:'.aljke po obrnzcu A. mj esečno, i to<br />
amo u jednom primjerku putem kr. kotarskih oblasti nallležnoj kr. županijkoj oblaHti, a<br />
isto tako gra
208 Liećnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 9.<br />
O čemu se obavješeuje kr. oružuičko zapo1·j edničtvo Sll'ezno a ovovlatlnim nabrbtnim<br />
od pisom od 2fi. p rosinca 1894. br. 4l.li31 znanja i dalnjega uredovanja radi uz dodatak, da<br />
se ova odredba podjedno priobćuje područnim kr. 7.upanijskim oblastim i gradskim pogla<br />
varstvom znanj a radi.<br />
Naredba kr. hrv.-slnv.-dalm. zem. vlade, odjela za unutarnje poslove, ud 26. srpnja 1895.<br />
br. 40 004 ex 1894., u predmetu JH•ijava težkih tjelesnih ozleda.<br />
Povodom tim, što su sudbena povj erenstva, koja su uslied prijave obćinskih pogla<br />
varstva i oružnietva radi poi:iujena zločina težke jt-lene ozlede za kon.;taliranj e objektiv<br />
noga učina izaslana bila, više puta samo lahku tj ele>nu 07-ledu konstati rala, ili što je ozle<br />
djcnik prije došašća sudbenoga povjerenstva u bolni
.210 <br />
- . Liečnl_čki. Viestnik <strong>1896.</strong><br />
· ·. Br. 9.<br />
Naredba kr .. hrv.-slav.,dalm. zem. vlade, odjela za . unutarnje poslove, od .20. kolovoza 1895.<br />
br. 54.486, o civilni1 iečuicib u slučju mobiliz_Qcije kod vojno·zdi•avstvenlh<br />
.zavoda,<br />
Ces. i kr. 13. sborno zapovjedničtvo u Zagrebu priobćilo je ovamo · dopisom- od 10.<br />
kolovoza 1895. br. 4545, da mu nadleži već u doba mira skrbiti zato, da se za slučaj mo<br />
bilizacije vojske pribavi . što veći broj civilnih liečnika za službovanje kod staliiili vojno<br />
zdravstvenih zavoda i da se u tu svrhu dobiju očitovanja tih liečnika o pripravnosti njihovoj<br />
za ovo službovanje kao i o nagradi, što bi ju oni tražili, kada b.i )cojemu vojno-zdravstve-<br />
_nomn zavodu dodieljerii bili.<br />
Za ovo službovanje mogu se upotrebljavati samo takovi civilni liečnici, koji- su zato<br />
sposobni ·i na.koje bi se pod - svakimi okolnostmi računati moglo, t. j. oni, koji nisu više<br />
podvrženi dužnosti službovanja u ·pučkom ustanku, i koji n sadanjem njihovom službovanju<br />
neobbodno potrebni nisu. .<br />
S t)ga upućuje se ta oblast, da sve civilne liečnike svoga područja, koji u nazna<br />
.čenu. kategorij u spadaju, odmah na očitovanje pozove, da li su pripravni u slučaju mobili<br />
zacije godi ue 1896 stupiti u gore spomenuto službovanje. Ovo očitovanje, imadu dotični<br />
liećnici . na p rivi toj tiskanici napisati, od koje se primjereni broj prilaže. 8vlJ,ki liečnik gOl'!:l<br />
naznačene kategorije, koji je voljan u sluraju mobilizacije stupiti u uvodom iztaknuto služ<br />
bovanje, ima očitovanje providiti dodatkom i podpuuim pod pisom i predati ga oblasti, !
212 Liečnlčki Viestnik. 1898. Br. !l.<br />
a) takove tvari, koje doduše mogu služiti za umjetno pravljenje vina, no kojih<br />
,i e uporaba dozvoljena u svrhu racionalnog pivničarenja (vidi niže točke A I.-V. i B<br />
aa § 2.) ;<br />
b) takove tvari, kojih je uporaba pri moštu i racionalnom pivničarenj u bezuslovno<br />
zabranj ena. Pod a) navedene tvari mogu se oglašivati i u promet stavljati za uporabu pri<br />
vanjskoj manipulaciji, a pod b) navedene tvari pod tim naslovom oglašivati ili u promet<br />
stavljati zabranjeno je.<br />
§. 2. Prama ustanovi § 2. umjetno je vino, ako a) nije napravljeno izkijučivo iz<br />
groždja, odnosno vinskog mošta ;<br />
b) ako je vinu primješana osim rafinirane žeste ili vinskoga destilata (čisti Cognac,<br />
voda ili druga kakova tvar.<br />
Zakon medjutim dopušta, da se naravni mošt prema načelima racionalnog pivničarenja<br />
popravlja, odnosno da se iz naravnog mošta pravi vino putem popravljanja ili tl Z<br />
popravljanje.<br />
Pošto se u smislu zakona (posliednje alineje § 4. i 17. zakona) postupak glede racionalnog<br />
popraYijanja i manipulacij e ustanoviti ima nnredbenim putem, to sadržava ova<br />
naredba upute glede modulacija sliediti se imajnćega postupka, te označuje one tvari,<br />
kojih se uporaba u pomenutll' svrhu može dozvoliti.<br />
U spomenutih zakonskih odred bah treba da razlikujemo dva momenta, kao: A. popravljanje<br />
naravnog mošta i B. racionalni pivničarski postupak.<br />
A. Pod racionalnom manipulacijom mošta ima se razumievati takav postupak, koji<br />
kakvoću mošta popravlja, bez da bi mu kolii:inu bitno umnožio ili bi takove tvari u nj<br />
unio, koje bi ostale u njem i nakon vrienja proizvele piće, sadržavajuće sastojine, koje se<br />
ne nalaze u naravnom vinu. Dozvoljava se dakle :<br />
I. Zasladjivanje mošta sa čistimi vrsti sladora, kao rafiniranim šećerom od repe ili<br />
kolonialnim sladorom, candis-sladorom, suhim groždjem (suškom), inozemnim suhim groždjem.<br />
Iznimku od ovoga čine vina, koja rode u tokajskoj vinskoj okolici, jer je zasladjivauje<br />
mošta tih vina bezuvjetno zabranjeno.<br />
II. Miešanje mošta sa čistom ili bar 95% žestom ili vinskim destilatom (čistim<br />
Cognacom).<br />
III. Ugušćivan:e mošta putem ukuhavanja.<br />
IV. Čišćenje mošta od sluzi (Abschleimung) s uporabom umjereue količine sumpora<br />
prostog od arsenika (što je praksa i teorija putem novijih izkustva prihvatljivim pronašla).<br />
V. Obezkiseljenje (Entsiiuerung, desacidatio) mošta sa ugljeno-kiselim krečem ili<br />
kalij em .<br />
B. Racionalnim pivničarenjem ili manipulacijom s vinom smatra se svaki postupak,<br />
koji kakvoću vina popravlja, a da tim ne uvećava njegove količine, niti u nj unosi takove<br />
tvari, koje se n naravnom vinu ne nalaze, ili bi vino lišavale naravnih mu svojstva.<br />
Dozvoljava se dakle :<br />
aa) Oželićivanje vina sa čistom ili bar 95'i0-tnom žestom ili vinskim destilatom (čistim<br />
cognacom).<br />
bb) Uporaba sredstava. kojimi se vadi kiselina (ugljeno-kiseli kreč, Kali).<br />
cc) Doknada manjkajuće kiseline sa sriešem (birsom, Weinstein) ili sriešuom kiselinom<br />
CWeinsteinsiiure), ili sa jabučnom kiselinom.<br />
dd) Čišćenje vina običnimi neškodljivimi sredstvi za čišćenje.<br />
ee) Umjereno sumporenje (što je praksa i teorija putem novijih izkustva prihvatljivim<br />
označila), nu samo sumporom proslim od arsenika.<br />
If) Uporaba čistih vrsti od sladora, ili slador sadržavajućih materija, carame-a, suhog<br />
groždja, bilo u svrhu ponovnog vri enja ili u svrhu pravljenja slad koga vina ; usuprot zasladjivanja<br />
vina, koja rode u tokajskom predielu, kao i uporaba suhog inozemnog groždja<br />
pri produkciji vina, zabranjeno je bezuvjetno (vidi § 3. ove naredbe).<br />
gg) Upotrebljavanje kvasca za ponovno vrienje.<br />
hh) Miešanj e (sljubljivanje) 1·aznih vina naravnih.<br />
Br. !l. Liečnlčkl Vlestnlk 1898. 213<br />
ii) Svaka operacij a, kao grijanje, filtriranje, koja služi na konserviranje vina, i uslied<br />
koje strane ili štetne tl·ari ne dolaze u vino.<br />
Uporaba materija i uporavljenje postup11ka navedenih u točkah I.-V. i aa)-ii) dozvoljava<br />
se samo u tolikoj količini, odnosno u tolikoj mjeri, kojom se ne može pnmutiti<br />
pravi rnzmjer i suglasj e medj u prirodnim sastavnim dielovima normnlnoga viua.<br />
Za ožešćivanje (vinirizacijn) vina za izvoz sa žestom, koja je obterećena sa potrošarinskim<br />
porezom, služi mjerilom postupak u dielu C priloga A. spadajućeg k § 3. naputka<br />
ministra financija, izdanog godine 1888. br. 44.145, odnosećeg se na provedbu zak. članka<br />
XXIV. : 1888.<br />
Glede ožešeivanja (vinirizacij e) sa žestom, prostom od točarinskoga poreza onih vina,<br />
koja su opredieljena kako za izvoz, tako i za tuzemski potrošak, ima se pred očima držati<br />
postupak, koji je reguliran u § 37. naputka ministra financija, izdanog godine 1892. pod<br />
br. 51.015, odnosećeg se na provedbu zak. članka XV. : 1892.<br />
Bezuvjetno je zabranjeno k vinu ili k moštu miešanje svake druge tvari, kao n. pr.<br />
sacharina, inih biljnih ili mineralnih boja, izuzam šafflora, katranskih boja glycerina, salicyla,<br />
vode, mirisnih ulja ili drugih tekućina (vinskih aromab-extracta itd.).<br />
§ 3. Zakon zabranjuje, da se vino, kojem je dodano inozemno suho groždje, dovodi<br />
pod imenom toknjskog, hegyaljskog ili szomorodskog vina.<br />
Naprotiv dozvoljeno je, da se vino sa dodatkom inozemnoga suhoga groždja ili naravnog<br />
vina, popravljenog po načelih rationalnoga pivničarenja (vidi točku ff. §. 2.) pod<br />
drugimi obćenitimi nazivi, kao slatko vino, samotok (Aushruch) stavlja u promet.<br />
Ako tko hoće, da takovo vino sa nazivom mjesta ili vin11ke okolice, gdje je rodilo,<br />
u promet stavi, to u tom slučaj u može upotrebljivati ime onog mj esta okolice, ili brda,<br />
gdje je vino zaista i rodilo, ili koji prediel karakteru vina odgovara ; no pri svem tomu<br />
ne može se vino, napravljeno pomoću inozemnog suhog groždja dovesti n promet pod<br />
imenom § 3 . . toknjac", "hegyalya" i "szomorodni".<br />
Promet pića, spomenutih u § 3. zakoria i označenih imeni pj enušac (šampanj11c),<br />
pelinkovac, vino od koma (čigir), te vino od voća, ustanovljuje se načinom s li edećim :<br />
Pod pjenušcem (šampanjcem) razumieva se takovo ugljičnom kiselinom obilato iz<br />
groždja odnosno od naravnog vina priredjeno vino, u kojem je ugljična kiselina naravnim<br />
putem razvijena i pridržana, te kojemu je dodan liquer, napravljen od čistog vina sa dozvoljenom<br />
količinom sladora, žeste ili cognaca.<br />
Takovo vino, u koje je ugljična kiselina (čista tekuća ugljična kiselina) vj eštačkim<br />
putem unieta, može se prodavati pod imenom ugljeno-kiselog vina, ili ugljenom kiselinom<br />
zasićenog vina ili jednostavno pod imenom pj enušećeg se vina (Schaumwein).<br />
Pod pelinkovcem ima se razumievati :<br />
a) Vinu slično piće, načinjeno putem kuvanja iz sgustnutog mošta, dodatkom pelina<br />
(kuvani pelinkovac, slatki pelinkovac).<br />
b) Piće, načinjeno iz vina hladnim putem, dodatkom zrnaca od groždja ili grozdova,<br />
pelina i ostalih mirodija.<br />
Vino od koma je ono piće, koje se tako pravi, ako se šećernom vodom putem vrienja<br />
iz friškog vinskog koma izluče sastavni vinski dielovi, koji su u komu ostali.<br />
Pod čigirom se razumieva piće, načinjeno iz vinskog koma sličnim putem no s dodatkom<br />
ne ošećerene ali čiste vode (makar se dodala ma i 950fo-tna žesta ili vinski destilat,<br />
čisti cognac).<br />
Vinom od voća nazivamo ono piće, koj e je napravljeno od soka svježeg voća putem<br />
vrienja.<br />
Voćno vino ima se uviek zvati po onom voću, iz čijeg je soka proizvedeno n. pr<br />
vino od jabuka, krušaka, ribiza, malina, trešanja· itd.<br />
Šampanjac, pelinkovac,, čigir, vino od koma kao i spomenuto sa ugljičnom kiselinom<br />
zasićeno vino (Schaumwein), mogu se samo pod ovdje ustanovljenimi nazivi staviti u skladišta<br />
i u promet.<br />
Držanje ovih pića u zalihi u svrhu, da se stave u promet, dozvoljeno je, nu samo uz<br />
uvjet, da se ova pića posebno spreme, naime imadu se pića ili u .sasma separatnih skla-
214 Liečnjčki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 9.<br />
dištih ili pivnieah ili bar u posebnom odj elu skladišta ili pivnice smjest.iti, a sudovi, u<br />
kojih se piea dre, imaj u se providiti sa oznakom, sadržavajućom odnosni naziv prema·<br />
ovoj naredbi.<br />
Uporaba vinskog dro7.dja samo je Jl!t dva n'lčina uozvoljena, i to :<br />
a) ili tako, da se običnija i slabija naravna vina uspu na drožtlje boljeg vina tim<br />
dobiju aromu ;<br />
b) ili za pravljenje clro7.djenke rakije<br />
Naprotiv pak bezus\ovovno je zabranjeno iz vi nskog droždja dodavanjem vode ili<br />
umge koje tv3ri praviti i u promet stavljati vinu slično piće.<br />
4. Prema odredbi 4. zabranjeno je vino u promet stavl jati oznakom one okolice,<br />
u kojoj vino nije rodilo, odnosno čijemu značaju ne odl!"ovara.<br />
abranj eno je dalje vino staviti u promet sa oznakom takove vrsti groždj :t, ot! kog<br />
ni je napravljeno.<br />
Nasuprot je pak dozvoljeno, ela se pomieša vino, koje je rodilo u raznih prcdie\ih<br />
ili je ueinjeno od mota raznih vrsti grolklja te da se tako sljuhljeno vi no donosi u promet<br />
pod imeuom one vin>;ke okolice ili vrsti gro:l.dja, t';ijPmu znal-aj u sm jesa tlniAta Bnjve!;ma<br />
odgovara.<br />
Ha.tlielba vinskih prediela utnnovlj uje se kako sliedi :<br />
l. Vinogorsl'i prcdjel zngreha(oki<br />
2. v. Ivn.n-zelenRki<br />
il. Okićko-Pljeivit'·ki<br />
't gornjo Zagorki<br />
!1. dolnjo Zagor1
216 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 9.<br />
-------- ---------- -- -------<br />
tu svrhu u promet sbtvljene materije, koje su sgodne za pravljenje umjetnih vina, ima se<br />
osobito u obzir uzeti oznaka cienilm, oglasa, narlpisa, paketa itd.<br />
Ako nastane Rum nja, da je prekršaj počinjen proti odredbam § 3. i 4., ima se<br />
ust ano viti stanje stvari i putem m·ida u oarut':be, račune. a prema potrebi i n k njige radnje<br />
osumnjičene osobe, te e ima ustanoviti, odakle i koliko je uotič na osobn vina nab:n·iln, i<br />
koliko je i kamo je i pod kakvim imenom prodala. rz tih podataka kao i iz smvnj ivanja<br />
tih podataka sa podatci nabavljenimi putem izt.rage kod o tl p remnih poduzel-a i vozača<br />
glede dobava, obavlj enih po nalogu obtužeoog ili osumnjieenog te iz izkaza s vj edoka<br />
može se zaklj učiti, a p utem dobro vodjene daljnje iztrage i obj asniti, nije li osmunjičeni<br />
ili tuženi počinio prekršaj proti § 4. zakona t. j. nije l i donosio vina u promet pod imenom<br />
vinske okolice, odnosno vrste groždja, odkuda odnosno i i?. koga iRto ne proiztiee.<br />
O postupku se ima točno vodi ti zapisnik. U zapisnik ima se upisati pronn djeno<br />
stanje, osobito mjesto (podrum, Hklaclište), gdje je izvid obavlj en, dalj e opi baeva i ostalih<br />
posuda, uz oznaku količine, kritičnog sadržaja ; nadalje valja spomenuti u zapisniku svaku<br />
okolnost, koja je opažena prilikom mjestnog izvida i iztrage te i postupak, koji je sliedio<br />
s iztragom.<br />
Ako se u pretraživanom mjestu (podrumu, skladištu) nadje u § 3. ove naredbe spomenutih<br />
pića (šampanjac, pelinkovac. čigir itd.), to se u zapisniku ima sp
218 Liečnićki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 9.<br />
Zdravstvena izvješća.<br />
Obća i javna HuttlerKohlhoffer-Monspergova zakladna bolnica<br />
pod zemaljskom upravom u Osieku. (Ravnatelj i primarni liečnik dr. Vatroslav<br />
S ch war z.)<br />
Za mjesec svibanj <strong>1896.</strong><br />
Preostalo je u liečenjn koncem mj eseca travnja 142 bolestuika; iz nova pridošlo ih<br />
je 239. Ukupno bje dakle u mjesecu svibnju liečeno 381 bolestnik, sa brojem obskrbnih<br />
dana 5845. - Odpadak iznaša 191, dakle preostaje konct>m svibnja 190 bolestnika u bol·<br />
ničkoj njegi.<br />
U polikliničkom ambulatoriju zavodskom bilo je u ovom mjesecu 66 iromašnih<br />
i bezimućnih bolestnika bezplatno liečeno.<br />
Rač u n li e k o v a iznašao je u ovom mjesecu 63 for. 65 nvč. ili na clan i glavu<br />
računajuć 1·08 novčića.<br />
Po nadležnosti primljeno je u liečenje ovaj mj esec : iz Hrvatske i Slavonje 183, iz<br />
Ugarske 46, iz Moravske 1, iz Kranjske 2, iz Štajerske l, iz Dalmacije 1. iz clolnje Austrije l,<br />
iz austrijskog Primorja 1 i iz Italije 3.<br />
I. o dj e l (za unutarnje bolesti). Preostalo u liečenju koncem travnja 43 bolestnika ;<br />
pridošlo ih je iznovice 62. Ukupno bj e dakle liečeno 105 bolestnilm.<br />
Od ovih je izliečeno 37, poboljšano 18, neizliečeno 4, a umrlo 15.<br />
Preostalo je u liečenju koncem svibnja 31 bolestnik.<br />
Uzroci smrti bijahu: zarazna grlovnica 1, sušica 8, grieške snlčanih zalist'lka l,<br />
zrnatost jetara 1, polukljenut 1, kljenutno bezumlje 1, kronično otro1·anje vinovicom l i<br />
ostarj.elost 1.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolovahu od bolesti : kolotečnog sustava 4, dihala 45, probavila<br />
14, močila i spolovila 3, živčevlja 8, krvi i pretvora 13, kužnog znač-aja 6, inih G<br />
(kože 1, sglobova 1 i kronični alkoholizam 4). - Um o bolnih bilo je 6.<br />
II. o cl i e l (za kiruržke bolesti). Preostalo je n liečenjn koncem travnja J9 bolef!tnika<br />
; pri došlo ih je iz nova 177. Ukupno bje dakle liečeno 27G bolestnika.<br />
Od ovih je odpušteno: izliečeno 57, poboljšano 48, neizliečeno 9, a umrlo 3.<br />
Preostalo je u liečenju koncem svibnja 159 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijah n: rak materice, hitčana o z leda i zamršen kostolom.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolovahu od: novotvorina 7, pratmrina 1, ozleda kože i<br />
mi;hja 12, ozlecla kostiju i sglobova 10, bolesti kolotečnog sustava 5, očiju 138, ušiju 1,<br />
spolovila i močila 14, kože (izuzam bolesti sifilitičkog značaja) i poclkožnog veziva 19, probavila<br />
3, bludobolje 46, gibala 16. - Rod i lj a bilo je 4, od kojih su porodile 2.<br />
O p er a ci j a izvedeno bje u mj esecu svibnju sliedećih :<br />
Exstirpatio gliomatis nervi opti ci. A. S., 18 <strong>godina</strong> stara seljačka dj evojka<br />
pripovieda, da je od njene 5. godine na lievom oku od horcleoluma patila. Tekom vremena<br />
opazila je, da joj vid sve slabijim hiva, da joj oko napolje izlazi a kasnije je sasvim<br />
osliepila.<br />
S t. pr a e s en s: Lievi kapci sn, navlastito gornji, raztegnuti, na gornjem postoji<br />
Ptosis. Oko je u dosta jakom exophtalmwm i to tako, da je bulbus napried i unutra protruclirau,<br />
Vidna crta istog udaljuje se pri pogledu na desno gore i dole, a navlastito na<br />
lievo znatno od fiksirajućeg predmeta. Pnpila je šira nego na desnom oku i ne reagira.<br />
Oko je amaurotično. Pipanjem može se konstatovati izmedju bulbusa i vanjske gornje stiene<br />
o:bite na bulbus sasvim naslanjajući se tumor tvrde konzistencije, koji se od ostalog veziva<br />
ograničiti dade. Bolestnica traži liečničkn pomoć, pošto je oko nagrdjuje i spremna je i<br />
na enukleaciju bulbusa i ekstirpaciju tumora.<br />
28. svibnja operi rana je bolestnica. Najprije je kanthoplastika učinjena; pošto su<br />
se uslied toga oba kapka jako razširiti dala, razrezana je konjunktivu na forniksu, a zatim<br />
se je tenotomia muse. rect. externi napravila. Bulbus je medialno luksiran i tupom kukom<br />
dr.žan, a tumor se je dielom prstom, a dielom raspatorijem od okolnog veziva oslobodio,<br />
zatim točno uz bulbus i u dnu orbite resecirao. Krvarenje nije bilo intensivno, tako da ni<br />
podvezivanje, ni thermokauter nuždan nije bio. Konjunktivu se je zašila, zatim tetiva m.<br />
Br. !J. Liečnički Viestnik 1898. 2'19<br />
rect. ext. U konjunktivi ostavljen je samo malen otvor za "drainage.". Pošto je i tarsor<br />
rhaphia učinjena, metnut je kompresivni zavoj. Tumor bio je kao golubinje jaje veliki<br />
gliom n. optici.<br />
Tečaj bez povišenja tj elesne topline i znatnije sekrccije. Rana per primam zacielila.<br />
Bulhus stoji upravo, samo je kretanje u newatnom stupnju ograničeno. Postoji još Ptosis<br />
i injekcija konjunktive. Bolestnica se touchira lapisom. Ptosis se smanjuje.<br />
21. lipnja odpnštena je bolestnica sa uputom, da ,ako se Ptosis ne bi vremenom<br />
umanjila, da se mora još podvrl-i maloj operaciji, da se i ova odtrani.<br />
Exstirpatio epulis, Operatio sec. Panas ppt. trichiasim (3), Extractio cataractae sec.<br />
Graefe, Punctio vesicae ppt. stlictur. urethrae, Amputatio cruris ppt. fract. cpl., Sutura<br />
tendinum, Amputatio mammae ppt. fibroma, Operatio trichiasis sec. Flarer (4), Punctio<br />
thoracis ppt. exsudat. pleuritic. haemorrhagic.<br />
Manjih operacija obavljeno je još izim toga 32 rm broju, a sadrenih ustalj ujućih<br />
povoja načinjeno 2.<br />
Javna obća zem. bolnica u Pakracu. (Prim. liečnik dr. Gregorić.)<br />
Koncem l i p nj a 18%. preos:alo je u bolničkoj nj egi G6 bolestnika, tečajem srpnja<br />
došlo je u bolnicu 27 bolestnika, svega je dakle liečeno 93 bolestnika, koji su obskrbljeni<br />
bili kroz 1884 elana.<br />
Od pušteno je iz bolnice : izliečenih 24, . neizliečenih 3, umrlo je 6, u bolnici ostaje<br />
dakle koncem srpnja 60 bolestnika.<br />
Pogledom na bolesti bilo je liel'en·o, i to : od bolesti centralnog i periferičnog živ<br />
čevlja 6, od bolesti sustava kolanja krvi 1, od bolesti dihala 4, od bolesti probavila 5, od<br />
bolesti molila 3, od bolesti očiju 12, od bolesti kože 4, od priliepčive bolesti kože 2, od<br />
kiruržkih bolesti lG, od obćih bolesti 14, od bluclobolje Ul. Ukupno !J3.<br />
O p er a e i j a obavljeno je 14, meclju timi : 1 put Exstirpatio lipomatis mammae<br />
dextme, 1 put Operatio mastitidis sinistrae et 10 clnctnnm fist.ulosorum, 1 put Ampntatio<br />
femoris dextri (nogom u mlatilački stroj dospio).<br />
Koncem sr p n j a <strong>1896.</strong> preostalo je u bolničkoj njegi 60 bolestnika, tečajem kolo<br />
voza došlo je u bolnicu 37 bolestnika, svega je dakle liečeno 97 bolestnika, koji Rn ob<br />
skrbieni bili kroz 1972 dana.<br />
Odpušteno je iz bolnice : izliečenih 30, neizliečenih 2, umrlo je 2, u bolnici ostaje<br />
dakle koncem kolovoza 63 bolestnika.<br />
Pogledom na bolesti bilo je liečeno, i to : od bolesti centralnog i periferičnog živ<br />
čevlja 5, od bolesti sustam kolanja krvi 1, od bolesti dihala 8, od bolesti probavila 6; od<br />
boleti močila 3, od bolesti očiju 11, od bolesti kože 4, od priljepčive bolesti kože 1, od<br />
kirmžkih bolesti 13, od obćih bolesti 23, od bludobolje 22. Ukupno 97.<br />
O p er a ci j a obavljeno je 10, medju timi : 1 put A blatio vegetationum monstrosarum<br />
perinei, 1 put Enucleatio digiti inclicis sinistri ex artic. phalangea IlL, 1 put Operatio<br />
carcinomatis in reg. supraorbitali clextra.<br />
Obća javna bolnica u Ogulinu. (Primarni liečnik dr. Ćulum ovi ć.)<br />
Izvješće za II. četvrt <strong>1896.</strong><br />
Preostalo u liečenju svršetkom I. četvrti !15, u II. četvrti nadošlo 38H, ukupno lie<br />
čeno 484 bolestnika sa 7825 obskrbnih dana. Od ovih je izliečeno 214, poboljšano 145, ne<br />
izliečena 32 a mnro 21 bolestnik. Preostaju u liečenju koncem II. četvrti 72 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu : tuberkuloza pluća (4), upala pluća (4), cin·hosa jetara, Brightova<br />
bubrežna bolest ('1), boginje (2), strnma, tumor cerebri, upala mozgovnih opana, septicaemla,<br />
marasmus.<br />
Operacije obavljene su sliedeće :<br />
ExHtirpatio carcinom-. labii et cheiloplastica, Laparotomia explorativa, Ampttbitio antic<br />
brachii s., Incisio et drainage VC'Iikih phiegmona (2), Exstirpatio lymphomatum colli (2),<br />
Exstirpatio lymphomatum axillae, Reamputatio femoris pr. trune. conic. Incisio et drainage<br />
abscess frigicli, Operatio radicalis hydrokeles, Osteotomia femoris sec. :Mac-Ewen pr. genu<br />
valgum (2), Redresement f01·cć contractmae genus, Extract.io eataractae (Stellwag), Exco<br />
chleatio ulcer. luet., Excochleatio fistular. tuberculos. pedis.<br />
Manjih operacija obavljeno je 30.
220 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 9.<br />
Izkaz pošAsti<br />
vladajućih u kraljevinah Hrvatskoj i Slavoniji u razdoblju od 1. do 31. lipnja <strong>1896.</strong><br />
Taborite<br />
Prekopa<br />
M j e s t o<br />
Brod ua Kupi<br />
Sušak<br />
Draga .<br />
Grad Bakar<br />
Kukuljan ovo<br />
Jelenje doljnje<br />
Ratulje<br />
Lub:irsko<br />
Martinovoselo<br />
Svilno .<br />
L um bar<br />
Gnojnice .<br />
Gustilaz<br />
Gušije selo .<br />
Grb11:jel .;<br />
Kuželj .<br />
Košičina .<br />
G!ilik<br />
Delnice<br />
Dedi n<br />
Mrkopalj<br />
Mrzla vodica .<br />
Nemclin<br />
Mario k ovac<br />
Požarevac<br />
Zečkovac<br />
Ze tkan<br />
Podlužan<br />
Ključ<br />
Pod.rčevo<br />
Moždjenec<br />
Madjarevo<br />
l\llokog4e dolj.<br />
Kamena gorica<br />
·<br />
Jelenščak<br />
Oštrice<br />
Grana .·<br />
O\ruke<br />
Breznica<br />
Ščepanje .<br />
Vinčevo .<br />
O d o v i h Od početka pošasti<br />
Dne 31 5<br />
Od onda<br />
preostalo<br />
dne 31 6<br />
priraslo umrlo preostalo oboljelo umrlo<br />
bolestnih<br />
bolestuih<br />
Skrlet (Scarlatina).<br />
Županija : Zagrebačka. Kotar : Glina.<br />
1/5 - 3 - - a<br />
4,'5 5 5<br />
Županija : Modruško-riečka. Kotar : Delnice.<br />
26,'6 · · 1 15 16 2 13<br />
Dobrac (Morbilli).<br />
Županija : Modruško-riečka. Kotar : Suš:-k.<br />
15 3 - 3 - - 3<br />
15/3 8 8<br />
30 3 2 2<br />
4'4 mJ 3!l<br />
19/4 2 12 14'<br />
1! 4 4 17 21<br />
19. 4 6 7 13<br />
19/4 4 2 7<br />
l/6 ll ll 4<br />
Županija : Modruško-riecka. Kotar : Slunj .<br />
25/4 5 5 10<br />
27, 5 (j<br />
Boginje (Variola vera).<br />
Ž upanija : Modruško-riečka. Kotar : Delnice.<br />
20 4 l 1<br />
28 '4 4 4<br />
28;'4 4 1 li<br />
19/4 fl 9<br />
10. 5 l 2 3<br />
2t5 1 l 2<br />
2 5 2 2<br />
2 5 l l 2<br />
25 5 l 38 39 l l<br />
29;5 2 2 4 l<br />
Ž upanija : 'Sriemska. Kotar : Irig.<br />
2/4 l 2 l - 4<br />
Ž u panija : Belov arska. Kotar : čazma.<br />
26 4 2 l 3<br />
2G/5 l l l<br />
() ,'(j 2 2 2<br />
25,5 1 l<br />
25;5 . l 1 2 l<br />
Županija : Varaždinska. Kotar : Novimarof.<br />
Hl:5 4 22 26 2 l<br />
22 5 29 25 54 3 l<br />
21;5 4 13 17 l 1<br />
25t5 10 27 37 5 l 4<br />
18t5 ll 5 16 l l<br />
1/6 6 fi 2 l<br />
19/5 20 20 4 l<br />
18/f> 7 15 22 1<br />
22/5 17 22 3!-J 2 3 l l<br />
H)/5 37 37 l 4<br />
25;5 4 ll 15 2 l 2<br />
26/5 l 12 13 2 l 6<br />
6/6 l 4 5 l ·<br />
2:J<br />
5<br />
l 15<br />
3 72<br />
- 67<br />
-- 138<br />
64<br />
17<br />
31<br />
24<br />
24<br />
ll<br />
16<br />
6<br />
1<br />
l 7<br />
l H<br />
9<br />
B<br />
2<br />
2<br />
2<br />
3\l<br />
2 <br />
13 5<br />
H 7<br />
l<br />
2<br />
l<br />
l l<br />
4 22<br />
29 25<br />
4 lB<br />
10 27<br />
ll 5<br />
20<br />
7 15<br />
17 22<br />
37<br />
4 11<br />
l 12<br />
l 4<br />
l ll<br />
2<br />
l 8<br />
5<br />
2<br />
l<br />
l<br />
2<br />
l<br />
2<br />
1<br />
2<br />
4<br />
3<br />
l<br />
2<br />
2<br />
Br. 9. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 221<br />
Iz stra11.ih listova.<br />
Dr. R. Drems u Hamburgu (Oentralhl. f. inn. Med. 1890, br. 23.) Somatosa pospje.uje<br />
selaeciju clojnih iliezda lwcl dojiljct. Obće je poznata činjenica, da somatosa u<br />
obće v1·1o okreplj uje tielo. 1\iuogo se je već o tom pisalo, a dr. D. je najvnžuije iztaknuo<br />
urazpmvi : · "o R u matosi, albu men-p repnratu, koji je bez mirisa i bez oku s a<br />
i o nje g o voj uporabi u praksi ·•. Ta je razprava svjetlo ugledala u "Allgem. med.<br />
Cei1trnlzeitung" 18!:!4., br. ll4. Manje poznata, nu po mnienju dra. D. vrlo važna je či<br />
njenica, da somatosa gotovo specifično dj eluje na stanovite Ol'gane i njihove fu nkcije. -<br />
Dr. D. mogao je već n spomenutoj razpravi upozoriti na i nteresantno i za hranjenje<br />
djece vrlo važuo dj elovanje somntose, za koje se prije nije znalo - te ga je on prvi upoznao<br />
- naime, da somatosa djeluje povolj no na sekrrcij u dojnih žliezda kod dojilja. Opažao je<br />
da su kod rlojilj a, kojim se je sekrecija mlieka umanjila i kod kojih su već. bolovi u ledjih<br />
započeli i neko se natezanje n doj kab pokazal o, - kao :mn k, da. će sekrecijn. naskoro pre<br />
stati - posije uporabe soma tose : 3-4 puta na dan po jednu žličicu, bolovi prestali, a<br />
sekrecija se povećala1 koj a je opet pala, čim bi se somatosa prestala uzimati .<br />
Na ovakav je način mogno u mnogo slul'ajeva dojenje dojenčeta produljiti.<br />
Ovo su povoljno djf'lovanje somntose, koje je dr. D. od tada u mnogo slučajeva<br />
uviek istim dobrim uspjehom prokušao - na nJegovu radost tha inostrana autora, Samuel<br />
Wo lfe u Philadelphij i i Ta n b e u Madridu iznova potvrdili .<br />
Wolf e u potrebio je so tn atosu kod tri dojilje, kojim je već u početku njihova do<br />
jenja mlieka ponestalo i polučio je, da se je posvema sekrecija popravila.<br />
Kod jedne matere prestala je sekrecija već u 3. tj ednu posije poroda, a ela nije nikakovog<br />
uzroka bolesti bilo.<br />
Druga mati imala je podpunu anemiju uslied organičke grieške na srdcu, pak je<br />
pomanjkanje mlieka nastupilo u 2. mjesecu iza poroda osmog djeteta, premda je žeiHL raznih<br />
preparata željeza i drugih tonica uzimala. Kod treće matere umanjila se sekrecija mlieka<br />
tl tl. tj ednu dojeuja posije težke malarije, za koje je žeua uzimala velike doze chiuina, premda<br />
je uz to i želj ezo i strychniu uporabila.<br />
'I a n b e drži, da je somatosa od velike vrieduosti r.a hranjenje djece, jer se uzimllj ući<br />
istu mnjke tako ojaeati mogu, da dapače n slučajevih, kod kojih .je prije sekrecij a mlieka<br />
vrlo slaba bila, povoljna sekrecija nastupljuje, pak · fle tako djetetu indirektno potrebita<br />
hrana dati može. Tau be drži s toga opažanja dra. D., kako somatosa djeluje ua dojne žliezde<br />
kod dojilja, za vrlo znam eni tn za hranjenje djece, obzirom ua to, što do sada nema nikakove<br />
podpune znmiene za materinj e mlieko. Uzrok tako visokom pomoru dj ece, kad su još u dobi<br />
gdje sišu, ima se u odhranjivnnju iz ruke tražiti i proguosa bolesti, koja dolazi dok još<br />
djeca sišu, direktno, ovisi o tom, da li diete materinje mlieko siše ili se pak iz ruke hrani.<br />
'fa u b e opazio je kod neke matere, koja je dojila, da se je sekrecija mlielm, koja<br />
je prije prestala nakon uporabe somatose, posvema opet popmvila, te se je veomn povoljno<br />
dj elovanj e postiglo kod djeteta, koje se je odbilo od dojke i vrlo težko obolilo, pak se je<br />
n dovoljnoj mjeri opet moglo materinjim mliekom hraniti. Radilo se je u ovom slučaju<br />
o ženi, koj1L je bila vrlo anemična uslied toga, što je već višeputa ur.astopce porodila, te<br />
je mlieka u 5. mjesecu nestalo - n bolovi , koji su u dojkah i u ledjih probadali, pojavili<br />
se. Dietc, koje je do sada dobro rnzvito i zdravo bilo, uživajuć mzredjeno kr111'je mlieko,<br />
zaostalo je odmah u razvitku, postalo vrlo nemirno, obolilo naskoro od gatroenteritide,<br />
pueumonije lobularis, nephritide i soora tako, da je prognosa tog propalog djeteta bila<br />
vrlo dvojbena. Pošto je mati somntosn u j uhi i u mlieku počela uzimati, tako se je oja<br />
čala, da su bolovi sasvim prestali, a obilna se sekrecija materinjeg mlieka iznova pojavila.<br />
Kravjim se je mliekom prestalo hraniti, mati je dojila dalje svoje diete, koje se je<br />
tako dobro oporavilo, da je bolestnih promjena na vlueih i na bubrezih brzo nestalo, a<br />
nakon 6 tjedana ozdravila je posvema mati i cliete.<br />
T a u b e vidi u poboljšanju sekrecije mlieka glavni fakt.or, da diete ozdravi, te pre<br />
poručit na temelju svojih opažanj a u svih lučaj evih, gdje nije sekrecija materinjeg mlieka<br />
dovoljna bila ili već za rana prietila prestati, da se pokuša, još prije, nego li se umjetnim
222 Liečnički Viestnik 1898. llr. H.<br />
hranjenjem započima, okriepivši mater somatosom, postići dovoljnu sekreciju materinjeg<br />
mlieka, ako ne bi stanovite bolesti dojenje u obće zabranile.<br />
Ova od W olfea i Ta u b ea obielodanjena opažanja nukala su i dra. D., da o svojih<br />
slučajevih, koje je kroz dvie godine opažao, izviesti. U ovih slnčajevih pošlo je :r.a rukom<br />
uporabom somatose ili sekreciju mlieka dojuih žliezda kod dojiljah u obće n dovoljnoj mjeri<br />
polučiti ili pak dovljnu sekreciju opet postići, pošto je potonja uslied koje bolesti, ganuća<br />
srdca ili kojeg drugog uzroka već za rana prietila prestati - te se već za njezino<br />
izostajanje karakteristični simptomi pojaviše, naime glavobolja, bolovi u ledjih i u prsih,<br />
lt matere počele mršaviti i dojke im venuti. Na ovakav se način moglo kroz duže vrieme<br />
diete dojiti.<br />
·<br />
Dr. D. opažao je 25 slučajeva ove vrsti, od kojih je svaki pojedini interesantan, ali<br />
da se svi redom opišu, odviše bi prostora zauzelo, s toga se samo na 5 karakterističnih<br />
slučajeva ograničuje i iztiče najvažnija data.<br />
L Žena od 24 godine doji svoje prvo diete do 4 mj eseca, kadno se bolovi u ledjima<br />
pojaviše tako, da je mati jedm nzpravno mogla hodati, nadalje natezanje u dojkah i glavobolja,<br />
a sekrecija mlieka se tako umanjila, da je mati svoje diete samo u jutro i na večer<br />
dojiti mogla. Uz to je mati omršavih, postala anemična, a volje na jelo joj sasvim nestalo.<br />
Diete, koje se je uz redovitu hranu majčinim mliekom dobro razvilo, r.aostalo Je brzo u<br />
svom razvitku i propadalo, kad su ga počeli kravljim mliekom hraniti, obalivši od bljuvanja<br />
i prolieva. Pošto se kroz 8 dana uporabila ·somatosa 4 puta na dan u dasi od jedne žličice<br />
u čaši toplog mlieka, postala je sekrecija materinjeg mlielm tako obilna, da je mati<br />
mogla opet redovito svoje diete dojiti, a kravj eg se mlieka odreći moglo. Bolovi sn ujedno<br />
prestali, a mat.i počela više jesti uslied toga, što somatosa prouzrokuje volju na jelo, te se<br />
tako oporavila, da je odebljala i postala mnogo krupnija. Pošto se diete samo materinjim<br />
mliekom hranilo, nestalo je brzo pojava u želudcu i cl'ievih, pak je diete - kako je<br />
obično - postalo sve teže.<br />
.Mati je dojila svoje diete, uzimajući somatosu do !J mjeseci. Pokušavši uporabu somatose<br />
za kratko vrieme prekinuti, opazilo se, ela se sekrecija mlieka odmah umanjuj e, a<br />
ujedno bi se i bolovi umah povratili.<br />
2. Kod žene 27 god. stare razvio se je u 3. tjednu dojenja u lievoj dojci čvor,<br />
koji je počeo izčezavati usli ed obloga sa Aqua plum bi ; nu time je i sekrecija mlieka u ovoj<br />
dojci prestala. Mati je dojila diete do 4. mjeseca samo na desnoj dojci, koja se je uslied<br />
toga znatno povećala. Nu najednom postala je sekrecija manja, a ujedno su se pojavile i<br />
karakteristične boli. Time, što je mati uzimala 3 puta na dan po jednu žličicu somatose,<br />
nestalo je za nekoliko dana boli, a sekrecija mlieka se povećala, te je mati dQjila diete na<br />
desnoj dojci dalje sve do 8. mjeseca, a da di ete uz to druge hrane dobivalo nije; kraj toga<br />
je i mati postala teža.<br />
3. Žena od 28 god., koja je 4 puta uzastopce porodila, postala je vrlo anemična,<br />
te nije mogla svoju djecu duže od 14 dana do 3 tjedna dojiti. Kod 5. djeteta uzimala je<br />
u zadnjem mjesecu trudnoće sorO.atosu, uslied čega su se dojke povećale, a iza poroda je<br />
sekrecija mlieka tako narasla, da je mati bez potežkoće mogla svoje diete G mjeseci dojiti.<br />
4. Žena od 32 god. dojila je svoje diete, koje je, porodivši se l mjesec po prilici<br />
prije vremena, samo 2·5 klgr. težko bilo, kad najednom nestane kod nje sekrecija mlieka<br />
uslied velike uzrujanosti povodom samoubojstva njezina otca. Jer je nedonošče bilo vrlo slabo,<br />
te nije moglo ha,:jeg mlieka podnositi, a dojilju uslied obiteljskih neprilika nije bilo moguće<br />
uzeti, bila je prognoza za uspievanje djeteta vrlo nepovoljna, a dr. D. bio je uvjeren,<br />
da bi bilo u kratko v1ieme i poginulo, ela mu nije i u tom slučaju za rukom pošlo uporabom<br />
somatose sekreciju mlieka tako opet povećati, da je mati mogla diete 5 mjeseci dojiti.<br />
5. Žena od 27 god., koja je iza težkog poroda nslied velikog gubitka krvi vrlo anemična<br />
bila, želila je silno, da svoje diete sama doji, budući da sn joj tri nedojena djeteta<br />
već u prvih mjesecih života bolestna od CJ'ieva umrla, nu izgubi sekreciju mlieka u 3.<br />
tj ednu iza porodjenog djeteta. Razni preparati željeza i obični domaći liekovi, koji služe<br />
za pospiešenje sek.recije mlieka, ostali su bez uspjeha. Diete, koje nisu dosta brižljivo<br />
umjetne hranili, obolilo je od soara i gastroenteritide, i bilo bi sigurno poginulo, da se<br />
llr. !J. Llečnlćki VleeLnlk 1Bge.<br />
---- ---------·--------<br />
223<br />
uzimanjem somatose 4 puta na clan po jednu žličicu sekrecija mlieka nije tako umnožila,<br />
da je mati diete mogla do 8. mjeseca dojiti. Pošto se je diete samo materinjim mliekom<br />
hranilo, nestalo ]e brzo symptoma bolesti u že!udcu i u crievih, te se je diete dobro<br />
razvijalo.<br />
Ostali slučajevi - njih 20 - bili su slični spomenutim. Uzrokom preslahe sekrecije<br />
nilieka ili što je potonja prerano prestala, bila je ili anemija, gubitak krvi za nošenja ili<br />
za poroda djeteta, oslabljenje matere, što je više puta uzastopce rodila ili i bolesti, koje<br />
su za vrieme dojenja nastupile, te je sekrecij a mlieka prestala ; ali nisn ove bolesti kontraindicirale,<br />
ela se dojenje prekine; napokon ·kod tri slučaja bijaše uzrokom nenadano ganuće<br />
srdca. U svih 25 slučajeva pošlo je za mkom obilnu sekreciju clojuih žliezda postići, tako,<br />
da su se dj eca mogla kroz više mjeseci dojiti, a svih potežkoća brzo je nestalo.<br />
Ova opažanja od r.natne su vriednosti za hranjenje dojenčadi, te se vriednost njihova<br />
mora osobito cieniti kod prerano porodjene dj ece ili pak kod onakove dj ece, koja su kod<br />
prelaza ua umjetno hranjenje obolila, te je za uju hrana materinjim mliekom prečesto in<br />
dicatio vitalis.<br />
Gotovo u svih slučajevih, prije nego li bi se somatosa uporabila, uzimale su matere<br />
za pospješenje sekrecije mlieka od davnine na glasu postojeće domaće liekove, kao u. pr.<br />
mlieko, sluz od zobi, čaj od komorača, crno pivo (t. zv. pivo za dojkinje), čaj od komomea<br />
i anisa itd. kroz duže vremena, i to u velikoj mjeri, a da bi se ma i najmanje djelovanje<br />
na sekreciju dojnih žliezda polučila. Uporabom somatose pako ne samo da je za<br />
nekoliko dana svih potežkoća nestalo, nego se je i veća množina mlieka postigla. Da je<br />
jača sekrecija mlieka nastala us!ied sornatose, a ne uslied toga, što somatosa povećava<br />
apetit kod žena, pokazalo se time, što su se z!l malo dana, kako se prestala ur-imati somatasa,<br />
boli opet pojavile i što je sekrecija postala slabija, premda je apetit ostao isti.<br />
Čim se je počela opet somatosa uzimati, odmah sn se dakako morala ukloniti nepotrebna<br />
pića i juhe, te su žene uzimale samo ona jela, koja su prije nošenja jele .<br />
Dok nije dr. D. u gore spomenutoj svojoj radnji odgovorio na pitanje, da li se je<br />
kod uspješnoga dj elovanja somatose na sekrecijn u clojkah kod djilja radilo o direktnom<br />
hranjenju dojke i o dir('ktnom djelovanju na istn ili je uspješno djelovanje somatose nastalo<br />
nslied toga, što se u obće u hranjenju uspjeh postigao, to sada radj e drži, da somatasa<br />
direktno djeluje na razvitak dojke, i da ova uslied toga bolje djeluje, jet· ovo njezino<br />
poboljšano djelovanje - naime povećana sekrecija mlieka - nastnpljnje brzo i obilno<br />
p1·ije, nego ?Ito se u obće bolji razvitak tiela pokazuje.<br />
Bilo bi interesantno iztraživati, da li se uporabom somatose i kakvoća mlieka mienjn,<br />
budući da po mnienju Subotina hrana mesom pomnožava mast i casein u mlieku, dok<br />
slador umanjuje.<br />
Na temelju svoga opažanja zaključuje dr. D. dakle ovo :<br />
Somatosa rlj eluje na dojke kod dojilj a specifično; onu prouzrokuje<br />
obilnu sekreciju mlieka i odstranjuje brzo boli, koje kod dojenj a nas<br />
t aj u.<br />
Dr. D. s toga preporučuje, da se u svih slučajevih, gdje sekrecija mlieka ne će da<br />
bude kako treba, ili gdje već rano kod dojenja prieti pogibelj iz ma kakvog uzroka, da<br />
će se sekrecija umanjiti, upotrebljuje somatosa, a da se ne počme odmah s umjetnim<br />
hranjenjem, koje dj ecu izvrgava raznim pogibeljim. Kod ioga se dakako predpostavlja, da.<br />
sn dojke u obće dobro razvite i da nisu bolestne, radi čega mati u obće dojiti ne može.<br />
Somatosa se uzima na dan 3-4 puta u dosi od jedne žličice u čaši toploga mlieka,<br />
juhe, kakao-a itd., a. uzima se vrlo rado i kroz duže vremena zato, što je gotovo bez ikakova<br />
ukusa. Dr. M.
224 . Liečničld Viestnik 1898. · Br. 9.<br />
Sitne viesti.<br />
Imenovanja. Dosadanji sekundarni liečnik bolnice osiečke dr. E. D ii r r ime<br />
novan je obćinskim liečnikom u Karlobagu ; mjesto njega imenovan . je sekunoarnim<br />
liečnikom dr. -Y.l_:_a _§-yj ć, dosadanji aspirant u gornjoj bolnici. - Dr. Mayro<br />
S p i !J.u, aspirant u of
22() Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 10.<br />
Najviša tem peratura 6. svibnja 37·4°: inače obično izpod 37°. Sliedeći dan<br />
iza op eracije već bilo je kriepko i normalne fn·kvencije. Od bolestnice ide reoma<br />
obilno, tamno-s111edjt', riedko blato, Jc. ,j e grozno zaudara. 'l'ako i sliedećih dana.<br />
Kod palpacije trbuha ne pukazuje znakova boli: na pitanja ne odgovara, d riemna<br />
jP. DIJe l. l i pnja ne prepoznaj t• nijl·dne inače sebi poznate osobe . . Duševno je<br />
stanje u očevidnoj opreci St\ inače dobrim obćim tjelesnim sttllljem, bilom i<br />
izgledom. 'l'ek 4. lipnja kan da se brJlestnici razvedri lo, smije se, dobre je volje<br />
i rado odgovara, sasvi ru je promienj ena, šali se i pri povieda. Dne 7. lipnja. bud u<br />
konci povadj eni . Prima i ntentio, samo n v i sini pupkt neki se konci gnoje. Bo<br />
lestnica se osj eL tt sasvi m dobro, ima red ovitu stolicu, samo su joj noge slabe.<br />
U Sl om ved rom stanju ne sj eća se nieega: što j e od 28. svibnja do 2. lipnja<br />
doiivila. Odpuštena je 16. lipnj a.<br />
E p i kr i z a : Tegobe bolestnice i njeno st.
22 Uećnlćk t Viestnlk 1890. Br. lO.<br />
S t a t u s pr a e s e n s : Č ovjek čvrsta kostura, mišičje slabo, mršav. Nije<br />
kahekti(:an. Pluć-a i srd ce normal no. U sredini izmed pupka i proe. xy pboid.<br />
nal azi se malen tumor u veličini golubjeg jajeta. Donekle se daje reponovati,<br />
no čim bolestnik zakašlja, pojavlja se opet u prvotnoj veličini. Opipom konsta<br />
tiraju se u njem Ill ale kvržice, u tisa k je sli čan kao kod opipa mreže (omen tum).<br />
Kakav tumor u dubini ne ela se konstatirati . Ž eludac napuhnut, ne siže izpod<br />
pupka. U želuda(·nom sadržaj u, pet sati iza pokusna objeda, nema krupnijih sa<br />
stavina. iztrazivanje na solnu kiselinu ima pozitivan, na rnliečnu kiselinu nega<br />
tivan uspjeh.<br />
Bolestnik, pr imljen u bolnicu 29. srpnja, jauče i viče, pripravan je, da se<br />
podvrgne opt>raciji. Ne spava od boli. 'l'ik prije operacije još svij
230 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 10.<br />
Bolestnica veoma slaba, anaemična, srednjega stasa, ima kao j aje veliki,<br />
tvrdi razdrobljivi čvorasti tumor na rodničnom dielu grljka materice (P01·tio vaginalis<br />
) . Oarcinoma portionis Ma terica napred nagnuta, li eva pararuetrija infiltrirana.<br />
31. srpnja 1895. Exstirpatio nt(>ri totalis. 'l'ik pred operacijom excochleacija<br />
raka. Vezi vo ci el oga grlj ka veoma ruzdrobljivo, zato se veoma težko ma terica<br />
vadi, osobito lieva parametrija infiltrirana, veoma se težko podvezuje, a infi ltrat<br />
se neda izvaditi. Sve se podvezuj. Potrbušnica (Peritoneum) se ne sasije, već<br />
se tamponira ciela šupljina.<br />
Dalnji tok bolesti bez temperatu re i bez boli, ali \eĆ se osmi dan pokazuje<br />
sumnjivi gnojni izciedak, koji dolazi iz lievih parametrija, koja su 3. rujna<br />
l 85., kad je bolestnica iz bolnice odfluštena, kao jaje velika.<br />
'l'u je rak bio već zahvatio jedan dio parametrija, i još u bol n ici je recidiva<br />
n astupila .<br />
. Bolestnica je l. lipnja J 896. umrla, dakle godinu dana posl ie operacije.<br />
III. M. J\I., 52 god. stara, osebnica, boluje već n ekoliko <strong>godina</strong> na matenei.<br />
Izci edak iz spolovila i krvarenje su glavni simptomi. Prije dvie godine<br />
preporučena operacija od prof. Wolflera.<br />
Čvrsta, debela gospodja, inače zdrava. Vanjsko spolovilo normalno, kao i<br />
rodnica. Oieli grljak odebljao, ovalan, tvrd, kao djetinja šaka velik. Prstom se<br />
dolazi kroz otvoreno vanjsko ušće materice na razdrobljivo, tvrdo, čvorasto vezivo,<br />
koje siže do nutarnjega uSća grljka materice. Materica napred nagnuta,<br />
gibiva, pa.rametrija slobodna.<br />
Diagnoza : Oarcinoma cenicis uteri. l. lipnja <strong>1896.</strong> Exstirpatio totalis uteri<br />
per vaginam.<br />
Hoclnica uzka, a novotvorina na grljku materice velika, vezivo razdrobljivo,<br />
zato ma terica nepristu pnija. Sto se lu h ko pod vezuje, pod veže se, ostalo se za<br />
Jna(:.a klieštima. Potrbušnica nije sašita, već samo tamponada sa jodof.-gazom.<br />
'l'ek bolesti sasvim uredan. Sedmi i osmi dan tempemtura 38-38·9° 0.,<br />
uz to diarrhoea, inače temperatura uviek normalna.<br />
Peani odstranjeni za 48 sati bez krvarenja, a jodofonn-gaze, koj i do potrbušnice<br />
size, osmi dan sam izpada. 14. dan bolestnicil. ustaje.<br />
Četiri dana prije odlazka silne boli u mjehuru, koje istom onda popuste,<br />
kad Ha mokraćom sasvim inkrustirana ligatura izadj e. Kod toenoga pretraživanja<br />
pokaz nje se mje hur mi.dalje sasvim normalnim, . mokraća bistra, a boli sasvim<br />
popustile. Odakle ta ligatura, ne možemo protumačiti, kod same operacije se je<br />
mjehur tako obilno odljuštio od okolice, da se nije mogao ozlediti.<br />
9. srpnja bolestnica sasvim zdrava odpuštena.<br />
I V. M S., 31 god. stara, služkinja, slaba i mršava, tuži S(>1 da su JOJ<br />
menses od pol godine po prilici neredoviti, a veoma obilni. Za vremena menses<br />
nastupe grčevi, boli u križicah i noguh. 'l'o traje osam dana. Sada, kad krv<br />
prestane, dolazi joj iz spolo vila gnojni, više puta s1nrdeći izciedak, koji je osobito<br />
poslie težkoga po$la pomiešan sa hvi . Više puta joj teče čista krv, ali bez<br />
grčeva, koji se samo za vremena menses pokazuju.<br />
Tek loš, stolica neuredna, mokraća mutna ; u njoj nema niti bjel anjka, niti<br />
sladora.<br />
Br. lO. Llećnlčkt Vloslnll( 180. ill<br />
Na rodničnom diPln grljka ka o jaje vel illi su, da je po svoj prilici<br />
H liev.gdjc koja ligatura popustila, sad a iz jedne žtle krvari.<br />
Podpuni mir, led na trbuh, antotran,fuzija itd. Bolestniea se do drugoga<br />
dana pomalo oporavlja.<br />
omi dan poskoči temperattmt do 39° 0., opet nast npe holi i yr,oma velika<br />
osjetlj i vost s lieve strane. 'l'ampouada se odstrani i iznova metne. Prstom se<br />
s li eva dolazi per vagi nam do clota difuzne rezi
Liećnićki Viestnik 18ĐG. Br. 10.<br />
VI. A. D., 40 god. stara, osebnica, Yeć d vie godine 1 nmn menses više<br />
puta i profaz 1 10 krvari, a !md krv prestane teći, poka·te se gnojni s1urdeći izciedak.<br />
Boli u trbuhu, kri zicah i noguh. 'l'ek loš, stolica IH.'rcdovita, mokraća mutna,<br />
veoma često je mora pntati.<br />
llolestnic!t izv::Ll!redno slaba, mršava, malokrvna., ima na rodnie uom dielu<br />
grlj ka materice hto jn,lmk n veliku (:vo rastu razdrobljivu izratli nu, koja zahvaća<br />
lievi parametrij i Jig. rectonterina Materira nesto povećana napred nagnuta.<br />
Diagnoza : Carcino m a portionis vagina! is.<br />
18. srpnja <strong>1896.</strong> Exstirpatio uteri totalis. Tik pr ... d operacijom tJXcoehleatio<br />
et cauterisat10 carci nom. ; p o n ov na desinfekcija. Vadjcnje tegotno, jer je mate<br />
rica uegihim, a mjehur se tl!Zko lj u šti. 10 klie8ta jH o::;t.avljeno, n ostalo se pod<br />
rezalo. Kliešta se za -18 sati odt.rane, a tampouada se šesti dan promieni.<br />
'l'empemturn normalna, dočun boli nisu popustile, a izciedak postane opet<br />
gnojau. Inliltrat s liev
234 Liečnički Viestnik . 1898. Br. 10<br />
Tj zapisnik imadu podpisati svi članovi povje1;eustva i perovodja, a isto tnim i do<br />
tični ljekarnik odnosno pi·ovidnil• ljekarne.<br />
š 5. 1. Pri pregledanju ljekarne imade se ustanoviti, da li dotični ljekarnik posje<br />
a držanje lj ekarne potrebitu izpravu.<br />
2. Da li vlastnik odnosno providnik i pomoćnici u ljekarnah imadu izprave o svojem<br />
strukovnom osposobljenjn.<br />
3. Da li ljekarnik ima primjerak zakona o ljekarničtvu i provedbenog naputka<br />
k istom, propisanu farn1akopejn i propisani cienik liekova, tumač h-rvatsko-slavonskoj farm:kopeji<br />
nel g. 1888. I. kemički dio od prof. dra. Janečeka i II. farmakognostički dio od<br />
prof. c!Fn. Domca.<br />
4. Da li su recepti po postojećem cienikn taksirani, da li je knjižica o prodaji otrova<br />
ll redu ? Opažaj o pregledanju rečene knjižice ima se zabilježiti ne samo u zapisniku, nego<br />
i u samoj knjižici, označivši dan obavljene pregledbe·. Preglednn zaporku u knjižici za<br />
prodaju otrova imati će samo pregledavajući liečuik podpisati.<br />
5. Da li je prostor, u kojem je lj ekarna smještena, dostatan, zračan, svjetao nije<br />
li možebiti vlažan, da li svojim uredjenjem, svestrnnom čistoćom i uzornim redom čini<br />
ugodan utisak, da li su Iiekovi pohi·anjeni u svrsi shodnom posudju, da li je posudje čisto<br />
i providjeno jasnimi i čitljivimi. nadpisi.<br />
6. Da li su vage za vaganje Iiekova po propisanom sustavu osjetljive napram najmanjim<br />
težinam, a ine u tom prostoru smještene i rabljene sprave valjane i čiste, da li sn<br />
otrovni i oštro dj elujući liekovi n skrižaljci III. farmakopeje naznačenj od ostalih liekova<br />
odielj eni, veoma žestoki otrovi pako n skrižaljci II. farmakopeje naznačeni u posebnom<br />
ormariću pod ključem pohranjeni, koj i se ključ nesmije nikomu povjeriti osim predstojniku<br />
ljekarne dotično njegovom osposobljenom zamieniku.<br />
7. Da li se uz prostor, gdje je lj ekarna smještena, ako ne baš neposredno, a ono u<br />
blizini, nalHzi spavaća soba one osobe, kojoj je noćna služba n ljekarni povjerena, i da li<br />
je u toj sobi namješteno zvono, stojeće u savezu sa ulicom, da u noćno doba uzmognu<br />
stranke bez suvišnog gubitka vremena nuždue liekove dobiti.<br />
š li. Povjerenstvo imn se takodjer osvjedočiti o vrstnoći i kakvoći farmakopejom<br />
p ropisanih liekova i drugih liekova, koji se u zalihi drže, a da li je koji lick dobar ili ne,.<br />
odlui'uje pregledavf\iući liečnik nakon saslušanja članova povjerenstva.<br />
Pronadj e li se, da je stanoviti liek nevaljan, to će pregledavajući liečnik pozvati<br />
predstojnika lj ekarne, da u nazočnosti povjertJnstva nevnljani lick uništi. Od uništenja može<br />
povjerenstvo odustati u tom slučaju, ako se dotični liek lahkil izvedivim načinom čišćenja<br />
uporabivim učiniti dade. Uzprotivi li se ljekarnik to_ učiniti, imati će se taj liek pod uredovnim<br />
pečatom u zaln·ani držati, jedan dio istoga pako kr. zem. vladi, odjelu za unutarnje<br />
poslove na izpitanje predložiti pod oblastnim i ljelmrnikovim pečatom. Na isti način imade povjerenstvo postupati sa liekovi, kojih se analiza nemože radi kratkoće vremena na hcn<br />
_<br />
njesta obaviti.<br />
š 7. Prigodom pregledavanja liekova ima se povjerenstvo i o tom osvjedočiti, da li<br />
sn sprave i tvari, koje se upotrebljuju za ascptične ovoje svrsi shouno držane i pohranjene<br />
i napokon, da li se uzgredne prostorije, kojimi ljekarna razpolagati mora, kao i laboratorij,<br />
podrum, tavan, soba za spremanje zalihe, nalaze u dobrom stanju i ela li odgovaraju<br />
svrsi, da Ji sn u istih pohranjeni liekovi valjani i shodno smješteni, da li se u njih nalaze<br />
sve propisane sprave i pripomoćna sredstva kao i reagencije i n tn svrhu nuždni aparati,<br />
stroj za prekapljivanje vode, sitnozor itd., kako ih farmakopeja propisuje.<br />
§ 8. Za redovite pregledbe ljekarna neplaćaju ljekarnici nikakovih pristojba (Š- 28.<br />
zakona.) .<br />
Bude li pako radi neurednosti i mat a, pronadjeni prigod01 redovite p ·e<br />
. ? lee <br />
<br />
opredieljenom roku izvanredna pregledba ljekarne odredJena, tada 1madu dotJwt l.]ek,umcJ<br />
namiriti troškove, skopčane s tom izvanrednom pregl ed b om.<br />
§ 9. Osim nadzor nad lj ekarnami, koji će se vršiti redovitim ili izvanrednim pregledanjem<br />
pojediuih ili svih ljekarna u zemlji, dužan je svaki uredovni liečnik . pazit na t ?<br />
da Ii u ljekarnah postoji koja od neurednosti, označenih u § 18. zakona o )jekarn tvu Ih<br />
koja ina ma kakove vrsti neurednost, ter ako se uvjeri ob obstanku takove, priJavu o<br />
tome učiniti nadležnoj oblasti.<br />
Br. 10. Liečnlčki Vleetl'ltk 1898. :mr,<br />
Podieljivanj e osobnog prava za otvorenje novih ljekarna.<br />
§ 10. Ako kr. zemaljska vlada dozvoli, da se u stanovitom mjestu otvori nova ljt!karna,<br />
imati će dotična h. županijska · oblast, odnosno gradko poglayarstvo radi podieljenja<br />
osobnog prava lj ekaren)a razpisati . natječaj. . . .<br />
Molbenice , prispjevajuće županijskoj oblasti, dotično _g rclskomu poglavarstvu, predložit<br />
će se kr. zem. vladi trojnim predlogom nakon izmaka natječaj noga roka, koji ima 3 do<br />
6 tj edana trajati.<br />
Pri stavljanju trojnoga prcdloga ima se obzir uzeti na ustanove §§ 5., 14. i 15. zakona<br />
o ljekarničtvn.<br />
§ 11. Stigne li županijskoj oblasti (gradskom poglavarstvu) naredba kr. zem. vlade, kojom<br />
se jednom od molitelja podieljuj e pravo za otvorenje nove ljekarne, izdati će mn ova vrhu<br />
toga pozivom na dotičnu naredbu kr. zemaljske vlade dekret i dostaviti mu ga shodni111<br />
putem uz poziv, da prije otvorenja ljekarne i pretlaje iste javnosti ima položiti pl'istojbu<br />
(§ 30. z.).<br />
Ubrana pristojba dostavit će se zem. bl ngnj ni nz izvještaj upravljen na kr. W·<br />
maljsku vladu. .<br />
Ova pi-istojba, koja se platiti ima za koncesiju za nove ljekarne i za one, koje prenol:lom<br />
{§ 10. zak.) prelaze u vlastničtvo drugoga ljekamika, ustanovljuje se kako sliedi :<br />
U gradu Zagreb u i O.,;ieku sa . , . . . . . . . . 500 for. a. vr.<br />
U gradu Varaždinu i. Zemunu Sit . . , . . . • • , • • • • 400<br />
U inih gradovih i mjestih, u kojih je sj edište županijske oblati ili sudbenog<br />
stola sa • . . . . . . . . . . . . . , . . . . • . . . . . . 300<br />
U gradovih i mjestih, u kojih su sjedišta kot. oblasti ili kot. suda sa 200<br />
U svih ostalih grndo\·ih i mj estih sa . . . . . . . . . 100<br />
§ 12. Ljekarnik, kojemu je podieljeno osobuo pravo za otvorenje n'lve ljekarne,<br />
dužan je u roku od 6 mj es eci, mčunn,j uć od daua uručenja dekreta, urediti novu ljekarnu<br />
i zamolili kod kr. županijske oblasti dolično gradskog poglavarstva pregledanje ljekarne<br />
glede shodnosti nredjenja iste pod prietnjom gubitka podieljena mn prava i propalosti<br />
uplaćene pristojbe.<br />
s 13. Prijavi li dotični lj ekarnik, kojemu je podieljeno osobno pravo za otvorenje<br />
nove lj ekarne, da je lj ekarnu uredio, izaslat će u gradovih Zagrebn i 03icku zem. vlada<br />
zemaljskog vrhovnog liečnika odnosno nj egovog zamjenika, u ostalih gradovih i mj estih<br />
kr. županijska oblast županijskog fizika, da pregled!t novtl ljekarnu i satavi o tj pregledbi<br />
zapisnik (§§ 4. i 5. ove naredbe), koji se ima predložiti kr. zemalj8koj vladi<br />
(Š 25. zakona).<br />
Pronadje li se ljekarna valjano urecljenom, može se odmah otvoriti i predati javnosti.<br />
§ 14. U roku od 30 dana, račnnajuć od dana otvorenja nove ljekarne, ima dotični<br />
ljekarnik prijaviti to hrvatsko-slavonskom lj ekamičkom sboru i uplatiti u sbornu blagajnu<br />
u ime utjelovnine ustanovljenu tnksu kao takodjer i tekući godišnji prinos.<br />
Ručne lj ekarn-<br />
š 15. Kotarski liečni ci , u kojih sjedištu javna ljekarna ne obstoj i, dužni su glasom<br />
š 40. zakona od 24. siečoja 1894. o uredjenju zdravstvene službe, držati ručne lj ekarne, a<br />
drugim lječnikom može županijska oblast po § Ul. rečenog zakona dozvoliti, da drže mčne<br />
ljekarne, i to : ako 24 kilometra u okolišu njihovog sjedišta javne ljekarne neima. Svaki<br />
drugi liečnik, ako u njegovom sj edištu neima javne ljekarne, dužan je držati ljekove potrebite<br />
za prvu, nuždu i to :<br />
Acid. Carbolic. pm·um<br />
Acid. tannicum, dos. No 10 po<br />
(Qua stypticum et antidotum.)<br />
Aether depurutatus<br />
Calcium sulfuricum<br />
Chloroformium<br />
Ferrum sesquichlor.<br />
Oleum camphorat.<br />
100·00 gram.<br />
1·oo<br />
100·00<br />
1000 00<br />
1moo<br />
sol.<br />
20•00 "<br />
{gy ps)
236 Liečnlčki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 10.<br />
Radix ipecacuanhae in pulver. dos. No 10 pr. l{JO gram.<br />
Morphium hydrochloricum (za podkožno uštrcavanje) Morph. hy<br />
drochloric. . . . • • . . . . .<br />
Solve im Aqua destillata<br />
'Iinet. opii spi. . .<br />
Brunsov pamuk.<br />
Hillrothov Battist.<br />
Gaze hydrophile.<br />
· Gaze jodoform.<br />
Fili um· sarecenum antisepticum.<br />
(qua emeticum)<br />
0·10 gram.<br />
5·00 "<br />
Sve vrsti povoja. Nije pako ovim liečnikom dozvoljeno, tla te liekove kod daljnjega<br />
traj noga liečenja bol es tnik om izdaj u.<br />
Liečnici, kojim je po gornjih propisih dozvoljeno da drže ručne ljekarne, kao i oni,<br />
koji su vlastui držati gore navedene liekove i kiruržke ovoje, imad u liekove i ovoje kupovati<br />
n najbližoj njim ležećoj ljekarni.<br />
:Kasuprot nije im dozvoljeno liekove nabavljati si iz lučbenih tvornica ili od<br />
droguista.<br />
§ 16. Lj ekarskoga cienika, koji je propisan za javne ljekarne, a tako i svih u njem sadržanih<br />
drugih propisa, treba sc točno držati i kod taksiranja liekova iz ručne lj ekarne.<br />
Vlastnik ručne lj ekarne, kji prekorači postojeći cienik ljekarija, biti će kažnjen po onih<br />
istih propisih, koji u tom pogledu potoje za javne lj ekame.<br />
Svaki vlastnik lj ekarne dužan je, kad daje liekove, koji budu odmah plaćeni, uj edno<br />
kupcu povratiti recept, zabilježiv na njem točno brojevi pojedine ciene za ljekarije, za<br />
posao i zn posudje po najnovijem lj ekarskom cieuiku.<br />
Recepte na vjeru danih liekova treba takodjer odmah propisno taksirati, te ih<br />
strankam vratiti, kad plate račun.<br />
§ 17. Vlastnici mčnih lj ekarna dužni su sliedeće zapisnike voditi :<br />
a) Nabavnu knjigu za liekove, u koju tiC ima zabilježiti dan, količina i vrt iz lj e<br />
k:.trne ua!Jnvljenog lieka, ter sadržaj sastavina kod sastavljenih liekova<br />
b) Zapisnik glede izdanih liekova, u kojem se imade zabilježiti ime i boravište ooha,<br />
kojim je izdan liek, kao što i kratko obilježje lieka (n. pr. praak, mast itcl.).<br />
Svaki izdani liek mora biti providjeu Mignaturom, na kojoj se ima zabilježili dan<br />
izdatbe i način upotrebljavanja lieka.<br />
§ 18. Oclprema liekova u ručnoj ljekar_ni po osobah na to neovlaštenih, kao što sn<br />
članovi obitelji ili znanci dotičnog vlastnika, najstrože se z:tbranjnje. Dozvoljeno je pako<br />
vlastnikn ručne ljekarue za odpremn liekova držati ljekarnika, usposubljenoga po š 5. za<br />
kona o jekarničtvu.<br />
Ali u takovom slučaju biti će vlastnik odgovoran za točno poslovanje u ručnoj<br />
ljekarni.<br />
š l!J. Vlastuik mčne lj ekame nije vlastan izdavati liekovc takvim osobam, koje sta<br />
nuju u sj edištu javne ljekarne, ma da se i nalazile u liečenj n vlastnika ručne lj ekarne.<br />
š 20. Vlastnik ručne ljekarne ne smije nzkratiti izdavanje lieka na pripis drugoga<br />
lie
238 Llečnlčki Viestnik 1898. Br. 10.<br />
--------------- ··-·-··--·-·-·-····--------<br />
Prenos prava lj ekarenja s jedne osobe na drugu.<br />
§ 30. Ljekarne sa realnim pravom mogu i u buduće promieniti vlastnika putem<br />
baštine, oporuke, poklona ili prodaje itd. uz sliedeće stege :<br />
a) ako novi vlastnik ljekarne sa realnim pravom ima propisano osposobljenje (§ 5.<br />
zak.), može on posjedovati i držati dotičnu lj ekarnu uz vršenje obstojećih propisa · am<br />
osobno ili po osposobljenom providniku (§ 5. zak.) ;<br />
.<br />
b) nema li novi vlastnik lj ekarne osposobljenja, propisanoga u § 5. zakona o !Jekarničtvu,<br />
imati će ori postaviti osposobljena providnika (§ 5. z.) za rukovanje lj ekarne.<br />
e) prigodom ovakovog prelaza realnog prava vlastničtva ljekarenja sa jedne osobe<br />
na drugu, mora se predložiti putem predpostavljene kr. žup. oblnsti, dotično grndskog po<br />
"' o-Javarstva, kr. zem. vladi na uvid izprava, na temelju koje se vlastnik mienja.<br />
§ 31. Osobno pravo ljekarenja kod lj ekarna, ustrqj enih prije, nego li je zakon oljeknmičtvu<br />
stupio na snagu, može kr. zem vlada privolom ljekarnika prenieti na drugu<br />
osobu, osposobljenu prema § 5. zakona o Jj ekarničtvu. (§ 10. zak.) Prigodom takvog prenosa<br />
osobnog prava ima novi vlastnik osobnog prava položiti pristojbu prema § 30. zakona<br />
·<br />
o ljekarničtvu.<br />
§ 32. U slučajevib, navedenih u točkah l , 3., 4. i 6. § 12. zakona o lj eksrničtvu<br />
vlastni su udova odnosno žena ljekarnikova i malodobna njegova djeca, na temelju osobnog<br />
prava ljekarenja, podieljena lj ekarniku, dalje voditi ljekarnu u smislu § 11. zakona o ljekarničtvu.<br />
.<br />
§ 33. Prenosu osobnog prava ljekarenja u smislu § 10. zakona o ljekarničtvu na<br />
drugu osobu nema mjesta, kada lj ekarnu vode udova, odnosno žena lj ekarnikova ili njeo-ova<br />
"' malodobna djeca po § 11. i 13. zakona o ljekarničtvu.<br />
§ 34. Ako um1'e ljekarnik, koji ima lj ekarnu ustrojenu prije krieposti zakona o ljekaruičtvu,<br />
a nije iza sebe ostavio udove ni malodobne djece, ili ako njegova udova odnosno<br />
nj egova malodobna dj eca ne prihvate prava, podieljena im u § 11. zakona, onda ako<br />
uztreba, da se s nova podieli osobno pravo ljekarenja, valja razpisati natječaj (§ 3.), te po<br />
š 14. ima izmedju molitelja osposobljenih po § 5. prednost sin -lj ekarnikov,· a u drugom<br />
redu onaj, koji se izkaže, da je kupio nared postojale ljekarne. .<br />
Tn prednost imaju te osobe i onda, kada se u slučaju §§ 11. i 13. z. ljekaruikova<br />
udova uda, malodobna djeca postan11 ponoljetna, ili ako umre udova odnosno žena i maloljetna<br />
djeca ljekarnikova, a isto tako ako na molbu lj ekarnika odnosno udove (alodob<br />
<br />
e<br />
ujece) zero. vlada dozvoli, da ovlaštenik može prestati vršiti svoje Odobno pravo l.JekarenJa,<br />
ter uslied takove dozvole bude razpisan natječaj.<br />
Ako je pako osobno pravo lj ekarnikovo utrnula s razlogft navedenih u § 12. t. 5.,<br />
9. i 10., ako je utrnula s razloga označenih u t. 3., 4. i 6. § 12. z., a lj ekarnik nema že<br />
ni malodobne dj ece, ako udova ili malodobna dj eca bez dozvole napuste pravo dalJe voditi<br />
ljekarnu, ili ako to pravo utrne njihovom krivnjom, oudn spomenutim osobam ne pripada<br />
prvenstvo kod podieljenja nove koucesije.<br />
Podieljenjem osobnog pl)lva lj ekarenja na temelju takova naječaj a smatra se kao da<br />
je stečena nova lj ekarna, ustrojenanakon krieposti zakona od ll. travnja 1894. o ljekarničtvu.<br />
· § 35. Lj ekarniku, koji je privolio da se njegovo osobno pravo prenese na drugu<br />
osobu § 10. zakona, nemože se podieliti nikakove vrsti novo pravo za otvorenje lj ekarne,<br />
dakle ni na temelju natječaja, razpisana u slučaju § 34. ove naredbe. prije nego li mine<br />
10 <strong>godina</strong>, računajuć od dana, kad je nj egova lj ekarna prenešena na drugu osobu.<br />
Isto tako neće zemaljska vlada podieliti prije izminnća roka od 10 <strong>godina</strong> bud kakove<br />
vrsti novoaa prava za otvorenje nove ljekarne niti onome lj ekarniku, nakon kojega je<br />
stekao osobno ;ravo ljekarenj:t na temelju § i4. zakona budi njegov sin, budi onaj, koji<br />
je od njega kupio nared postojale ljekarne. ·<br />
. .<br />
§ 36. U slučajevib §-a ll. i 13. zakona neimaJ u udova odnosno supruga DI malodobna<br />
djeca ljekaruikova platiti pristojbe, označene il § 130. zak.<br />
§ 37. O svih promjena, desivših se glede ntkovodjenja lj ekarne, imade kr. županijska<br />
oblast odnosno gradsko poglavarstvo predložiti kr. zemaljskoj vladi izvještaj .<br />
. § 38. Osobno pravo lj ekarenja glede ljekarna ustrojenih iza to je zakon o lj ekarničtvu<br />
stupio u kriepost, neće se moći prenieti sa jedne osobe na drugu.<br />
-<br />
Br. lO. Llećnlćkl Vlestntk <strong>1896.</strong> 23!1<br />
Te ljekarne izuzete su od pogodnosti, označene n § 14. zakona.<br />
Suprugi dot-ično udovi ljekarnika i njegovoj mnlodobnoj djeci pripada pravo nave<br />
deno u § ll. i 13. zakona i u ovom slučaju.<br />
Kazneni postupak proti lj ekarnikom.<br />
§ 39. Stigne li obla_sti prijava, da se je ljekarnik ogriešio proti ustanovam §§ 18. i<br />
20. zakona o ljekaruičtvu, imati će nadležna kot. oblast dotično gradsko poglavarstvo, u<br />
koliko slučaj nepodpada pod kazneni zakon, _povesti proti njemu kazneni postupak i pre<br />
suditi ga, ako se krivnja ustanovi na novčanu globu u kOrist zaklade, označenoj u § 30.<br />
zakona.<br />
§ 40. Proti prvomolbenoj presudi pripada "dotičniku pravo utoka n smislu postojećih<br />
propisa.<br />
Zemaljski lj ekarnički sbor.<br />
§ 41. Svi predstojnici javnih ljekarna (vlastnici i providnici) u području kraljevina<br />
Hrvatske i Slavonije čine hrvatsko-slavonski ljekarnički sbor sa sjedištem u z;agrebu.<br />
§ 42. Zemaljski ljekarnički sbor podredjen je neposredno kr. zero. vladi, kojoj je<br />
dužan o _svoj em dj elovanju godišnja izvješća podnašati.<br />
§ 43. Zemaljskom ljekarničkom tomu sboru zadaća je:<br />
da medju članovi sbora uzdržava red i sporaztimak, te da promiče probitke ljekarnib.<br />
bud time, da im stvara što povoljnije uvjete za strukovno napredovanje, bud time,<br />
da iz sborne blagajne materijalno pripomaže za privriedn nesposobne sborne članove kao<br />
što i njihove udove i sirote .<br />
Predstojničtvo sbora.<br />
§ 44. Na čelu hrvatsko-slavonskoga zemaljskoga lj ekarničkoga sbora stoji predstojnik<br />
ili zamjenik mu uz trojicu sbornih viećnika.<br />
§ 45. Predstojnika, zamjenika mu, te sborne viećnike bira glavna skupština abso<br />
lutnom većinom glasova na tri godine. Predstojnikom bora i njegovim zamjenikom može<br />
biti illabran samo ljekarnik, koji imade svoju ljekarnu u Zagrebu, dočim sbornimi viećnici<br />
mogu izabrani biti i vanjski članovi lj ekarničkoga sbora.<br />
Izbor obavlja se ustmeno ili glasovnicami, ako potonje zatraži jedna trećina prisutnih<br />
skupštinara.<br />
Kad su glasovi razpolovljeni, odlučuje žrieb.<br />
§ 46. Za predstojni ka ili zamjenika mu izabrani ljekarnik vezan je primiti ovu čast<br />
pod . inakom globom od 100 for. do 300 for., koja utiče n sbornu blagajnu.<br />
Toj dužnosti obvezan je dotičnik odazvati se dva puta, dočim mu je dozvoljeno<br />
odkloniti treći put izbor, kao i tada, kada bi starošću, tj elesnom nemoći ili bolešću u iz<br />
vršivanjn predstojničkih dužnosti zapriečen bio.<br />
§ 47. Služba predstojnika je počastna.<br />
Poslovni dj elokrug predstoj ničtva sbora.<br />
§ 48. Predstojnik ovršuje svaki zaključak glavne skupštine, reprezentira sbor napram<br />
oblastim i pojedincem, sklapa i nakon odobrenja podpisuje izprave, tičnće se sbora; sazivlje<br />
glavne skupštine, iztražuje i po mogućnosti zaclovoljuje možebitnim pritužbam, bdije<br />
nad točnim vršenjem i provedenjem naredaba, izdanih po kr. zem. vladi na zemaljski ljekarnički<br />
8bor, te je po tom ne samo ovlašten, nego i dužRn pojedine članove na po njima<br />
možebit počinjene pogrieške upozoriti.<br />
§ 49. Predstojnik odgovoran je za sbornu imovinu i pazi na to, da se svi prihodi i<br />
izdatci sbora u blagajničkom dnevniku točno ubilježe i da se inventar predmeta, spadajućih<br />
sboru, n redu vodi.<br />
Predstojnik vodi poslove s bora imenice :<br />
a) prima i od pušta službeno osoblje;<br />
b) prima sve podneske, listove i pošiljke, upravjene na sbor, prima nadalje na uvid<br />
sve pt·itužbe i sve molbe, odredjuje nnžd.ne predizvide i ine potrebite odluke, odredjuje<br />
napokon u tekućih poslovih sve, što je nuždno, do konačnog riešenja glavne skupštine ;<br />
e) doznačuje proračunom ustanovljene izdatke, kao što i podpore nepremašujuće<br />
zuos od 5 fo r. ;<br />
··
240 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 10.<br />
d) bJ.ije nad toi:uim u plaćivaujem utjelovuiua te · priuosa u §s GH. i li4. ovt: naredue<br />
naznačenih;<br />
e) priredjt\ie proral:uu i zaklj u ene ral: une, kao tito i ua glavuoj skupštini poduieti se<br />
imajuća ilvjeća j<br />
•<br />
t) izravnam po m9gućnosti bud sam, bud sudjelova11jcm sbomih vieuika razm irice,<br />
nnstavše meclj u elanovi s bora, ili medju kojim elanom i njego, · im pomonikom ili naučnikom.<br />
Nu ako bi priepor bio · takove naravi, da se ne bi mogao ua taj načiu riešiti, to<br />
će dotičnike u takvom slučaju od pn tili pretl n adležn u oblast;<br />
g) brine se za to, da oboljelomu predstojn!ku koje ljekame, ako to potonj i zatraži,<br />
po mogućnosti stavi na razpolagnnje diplomiranog sposobnog i pouzdanog pomoćnika<br />
;<br />
h} za slučaj smrti koj ega lj ekarnika ima, ako bude za to umoljen, da po mogućnosti<br />
ide na ruku njegovoj udovici odnosuo štituiku njegove malodobne djece pri namještauju<br />
diplomiranoga providnika.<br />
<br />
§ OU. Predstojnik sbora dužan je predstojnika ljekarne, za kojega bi saznao, da na<br />
uštrb obćinstva posao svoj zanemaruj e, pozvati, da se opravda i opomenuti ga na vršenje<br />
dužnosti, pa ako se tom sgodom uvjeri, dR je dotični predstojnik lj ekar,1 e povriedio propise<br />
§ 18. zakona o ljekarničtvu, ima to bezodvlačno prijavi li nadležnoj političkoj oblasti<br />
·<br />
p1·ve molbe.<br />
§ 51. Osim sbirke naredaba, oclnosećih se na ljekarničtvo, ima predstojničtvo sbm·a<br />
voditi još tri upisnika, i to :<br />
a) za članove s bora ;<br />
b) za pomoćnike ;<br />
e) za vježbenike.<br />
U prvom se mora abecednim redom ubilježiti ime i prezime i obitavalište svakog<br />
člana, vrieme i mjesto, kada je nastupio s1•oj u javnu ljekarnu.<br />
U drugom mora isto tako biti zabilježeno ime i prezime pomoćnika, vrieme i<br />
mjesto gdje je diplomirao, obitavalište, rodno mjesto, doba, vjerozakon i kada je stupio<br />
u službu.<br />
U trećem imadu se ubilježiti oni podatci, koje kr. kotnrska oblast (gradsko poglavarstvo)<br />
nakon primića vježbenika preclstojničtvu priobćuje (§ 9. pravilnika za obrazovanje<br />
ljekarničkih vježbenika).<br />
\i 52. U svih važnijih poslovih imade predstojnik suora, prije no što odredbu svoju<br />
ul:iui, saslušati mnienje sbornih viećnika.<br />
§ 53. Ako je predstojni k odsutan iz Zagreba ili inako 1apritčen, zastttpa ga nje gov<br />
zamjenik u svih poslovih, zasjecajućih u njegov djelokrug.<br />
Glavna s k u pšt i n a.<br />
§ 5L Glavna skupština obdržava se svake godine, i to naj kašnj e mj eseca listopada.<br />
Dan i sat skupštine imade se uz oznaku dnevnoga reda najmanje mjesec dana prije priobćiti<br />
kr. zem. vladi i svim članovom sbora.<br />
§ 55. Svakoj glavnoj skupštini imade priustvovati povjerenik kt·. :.em. vlade.<br />
§ 56. Predstojničt_vo sbora vlastno je u silnih slučajevih sazvati izvanrednu glavnu<br />
skupštinu.<br />
§ 57. Izvanredna glavna skupšti na ima se sazvR.ti i onda, kada to naloži kr. :.em.<br />
vlada, ili kada isto pismeno zatraži bar trećina članova sbora.<br />
§ 58. Glavna skupština može se držati, kada je p risutna bar trećina članova sbora.<br />
Ako članovi n propisanom broju na glavnu skupšti nu ne dodju, tada se ima sazvatf<br />
nova glavna skupština, koja bez obzira na broj prisutnih članova, konačno odlučuje<br />
o predmetih, koji su bili na dnevuom redu neobdržavane glavne skupštine.<br />
P r e d m e t i g lavne s k u p š ti n e.<br />
§ 59. a) Izbor predstojnika i zamj enika mu na tri godine ;<br />
b) izbor trojice sbornih vi eću ika takodjer na tri godine;<br />
e) ustanovljenje godišnjeg proračuna j<br />
d) revizija godišnjih računa i podieljenje absolutorija. U tu svrhu bi ra skupština dva<br />
Br. 10. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong><br />
revizora; koji ako ne mogu stante 'sessione račune pregledati, mogu sliedećoj glavnoj<br />
skupštini podnieti svoje izvješće ;<br />
e} izvještaj o svih osobnih promjenah, sbivšib se teajem minule godine medju sbornimi<br />
čla.novi, kao i pomoćnici ter vježbenici ;<br />
f) priobćenje svih naredaba, izdanih po kr. zem. vladi, kao što i izvJeštaj predstojničtva<br />
glede po njem učinjenih odredaba ;<br />
g) viećanje o predlozib glede podieljenja podpore bez vlastite krivnje postmdalim<br />
snčlanovom, kao što i njihovim udovam . ter razpravljnnje o precllozih, kako da se sborni<br />
i metak što koristnije i uspješnije upotrebi ;<br />
h) .razpravljanje inih eventualnih predlogt,· podnešenib glavnj skup5tini ; ·<br />
§ 60. Glavna skupština stvara svoje odluke redovito ustmenim javnim glasovanjem<br />
većinom glasova.<br />
§ 61. Glavnoj skupštini predsj eda predstoj nik, a perovodja je ·u tu svrhu izabrani<br />
član glavne skupšti ne.<br />
ZRpisnik, koj i podpisuju predgtojnik i pero vo d ja, ovjerovljuju ·dva 'Člana gl tv1ie skupštine<br />
stante sessioue.<br />
Ovjerovljeni zapisnik, obložen blagajničkim izkazom i osobuikom, ima se poclnieti<br />
·<br />
n:0dnlje 14 dana iza skupštine kr. zemaljgkoj vladi. .<br />
Godišnji proračun i zakljuć.ui račun imade zemaljski ljekarn ički sbor posebnim izvješćem<br />
kr. zemalj. vladi, odjelu za unutarnje poslove, na odobrenje predložiti .<br />
Sborna blagajna i p r i h o d i j oj.<br />
§ 62. U svrhu, ozoRČeuu u § 43. utemeljena je kod zemaljskog lj ekarničkog sbora<br />
sborna blagajna, u koj u teku :<br />
l. Utj elovnine.<br />
2. Godišnji prinosi članova.<br />
3. Pristojbe, što ih naučnici imadu uplatiti, kada nastupe uankovni tečaj kad polože<br />
izpit.<br />
4. Darovi i legati. _ .<br />
§ G3. U ime utjelovnine ima platiti .svaki predstojnik lj ekame područja ovih kralje<br />
vina u s bo mu · blagajnu jednom za svagda u gradu Zagrebu i gradu Osiekn po 50 fo r.,<br />
u drugih gradovih po 30 for., a na ladnnju po 20 for.<br />
Samo se po sebi razumije, da ako koji ljekarnik, koji je utjelovninu platio, pre
242 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> ;Br. 10.<br />
§ 68. Kod prodaje ljekarija dužni su ljekarnici točno držati -se propisane takse. Dokaže<br />
li se kojemu, da je ustnovljenu tahu hotimice prekoračio, kaznit će se po postojećih<br />
zakonih.<br />
Kod prodaje izpod zakonite takse ima se liek najprvo pt·ema cieniku ocieniti i nakon<br />
toga u bilježiti popust ije dopušteno ljekarije u taksi saddaue nudjati putem javnih oglasa<br />
uz jeftiniju cienu, nego što ju ustanovljuje cienik.<br />
Razumieva se medjutim samo po sebi, da i one ljekarije, koje se prodavajn izpod<br />
takse, moraju biti od one kakvoće i čiotoće, kakovu propisuje farniakopea.<br />
§ 69. Želi li koji ljekarnik, da u promet stavi kakov po njem sastavljen liek, to je<br />
dužan pripis istoga i način njegove dogotovbe kao što i liek sam u tolikoj količini kr.<br />
zem. vladi predložiti, koliko je dovoljno, da se prije podieljenja dowole 1·nzpačanja ke<br />
mičkom iztraživa11ju podvrći uzmogne.<br />
Time skopčane troškove nosi dotični ljekarnik.<br />
§ 70. Ljekarnik, koji liekove ma kojimgod načinom izopačuje ili sa liečnici, ranarnici<br />
ili nadri vi dari stoji u tnj uom sporazumljenju, kaznit će se prema zakonskim<br />
propisom.<br />
§ 71. Svaki je ljekarnik dužan, da sa sroj imi pomoćnici i naučnici postupa pristojno,<br />
dn ih pridržava na red, marljivost i ćudoreduost, a preko toga mora da ih pridržav·a na<br />
red, marljivost i ćudorednost bud sa znanstvenog p.ogleda potrebno za t1spješno izvršivanje<br />
ljekarstva. Ne smije pako nikomu izmedju njih povj eriti u ljekarni ikakav posao<br />
prije, dok se nije posve uvjerio, da je dotičnik istomu ·m·asao.<br />
§ 72. Svaki ljekarnik ili providnik ndgovaTa i jamči za rad svojega osoblja u smislu<br />
§ 19. z.<br />
Ljekarnikom strogo se zabranjuje, da odpremu liekova povjere naučnikom ili drugim<br />
nediplomiranim osobam § 19. z.<br />
§ 73. Ljekarnik, koji bi pokušao kojemu drugomu ljekarniku poškoditi u poslovanju<br />
bud javnim sumnjičenjem glede prigot:wljanja i vriednosti Iiekova, bud odgovaranjem sposobnih<br />
pomoćnika, bud inim spletkarenjem, kaznit će se primjerenom globom.<br />
§ 74. Svaki javni ljekarnik ili providnik dužan je, kad pomoćnika primi ili odpusti<br />
ili naučnika uzme ili njega po navršenoj naukovnoj dobi osloboditi kani, prijaviti to predstoj<br />
niku sbora u svrhu propisane ubilježbe u dotične zapisnike.<br />
§ 75. Svatko, koji hoće da kod koj ega lj t>karui ka bude javnim pomonikom, mora<br />
da se izkaže diplomom magistra farmacije. Ako. li je pako dotičnik već prije služio u kojegn<br />
ljekara kao pomoćni k, to mora izim osloboduice pridonieti jo svjedočbu o sposobnosti<br />
i vladanju, izdanu po onom ljekarui ku, u kojega je iilužio. .<br />
§ 76. Čim pomoćnik natupi svoju slnžbu, dužan je svoga gospodara služiti ·sagda<br />
marljivo, vjerno i pošteno, i njegovim opomenam dostojno pokoravati se. Nikada pako da<br />
ne zanemaruje ote bitne dužnosti, polng koje ima svomu gospodaru odmah javiti sastavine,<br />
ako bi dogodice opazio, da su koje ljekarije pokvarene ili nevaljane te ih ne smije odpravljaLi<br />
i isto tako da i na gopodarevu zapovied kako priugotavljajui tako odpravljajući<br />
liekove ne učini ništa, što je proti propisom ili možda i :dwpčano sa prevarom.<br />
§ 77. Želi li pomoćnik da izsttipi, mora to gospodaru javiti bar šest nedjelja dana.<br />
prije svoga izstupa. Isto tako dužan je gospodnr svomu pomoćniku bar šest jedana priJe<br />
odpusta odkazati službu.<br />
§ 78. Postoje li pnko temelj iti razlozi, da pomoć.ni k prije ustanovljenoga vremena<br />
izstupi ili da gospodar svoga pomoćnika prije odpusti, to se ima ovakav slučaj, ako . se<br />
gospodar i pomoćnik sami ne nngode, prijaviti ljeknrnićkom sborn, pak će predstojnik,<br />
prizvav dvojicu sbornih viećnika, odlučiti o stva·ri. Onoj stranci, koja misli, da joj je tim<br />
riešenjem krivo učinjeno, može se u predmetu obratiti ua nadležnu oblast.<br />
§ 79. Svaki ljekarski pomoćnik dužan je u odsutnosti svoga gospodara gledati na<br />
što veći red u poslovanju, pa ako ima naučnika, to moi'a strogo bditi nad ćudorednim im<br />
ponašanjem, pomnjivo pridržavati ih, da za vrieme dokolice po mogućnosti ·usavršuju s voju<br />
stručnu naobrazbu, pa kad bi to od potrebe bilo, na ruku im ići uputom i nuždnim raz-<br />
·<br />
jašnjenjem.<br />
Br. 10. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 243<br />
Ljek a r n i čk i vj e ž benici.<br />
§ 80. U pogledu držnja. i obrazovanja ljekarničkih vježbe"uika mjeroclnvne su ustanore<br />
pravilnika, proglašenoga naredbom od 28. listopada 1889. br. 07.872. (Sbornik komad<br />
XlV. strana 607. iz god. 1889.)<br />
·<br />
§ 81. Sve naredbe, koj e- s ovom naredbom stoje u protuslovju. dokidaju se ; napose<br />
naredba namjestničkoga vieća od 3. veljnče ll::l58. br. 2724.<br />
Form. I.<br />
Regista r<br />
ljekarnah sa realnim pravom,<br />
r<br />
obstojećih u području kr. hrv.-slav.-dalm. zemaljske vlade.<br />
·-<br />
-<br />
'C'<br />
. ...<br />
..0 lVljesto,<br />
Tečajem<br />
u kojem je<br />
Ime i prezime<br />
<br />
NIo, ljekarne vremena<br />
::l lj ekarna.<br />
vlastnika ljekarne<br />
-"l (okoliš) nastale pronjene<br />
Q)<br />
t-;<br />
Form. II.<br />
Registar<br />
ljekarnah a osobnim pravom, podieljeuim prije nego je zakon od 11. travnja 1894. o<br />
ljekarničtvu u kraljevinah Hrvatskoj i Slavoniji u kriepost stupio.<br />
· -<br />
· . · !VIj esto, Tečaj em<br />
..0<br />
u kojem je<br />
Ime i prezime vremena<br />
:t:)<br />
Naslov ljekarne<br />
::l ljekarna vlastnika ljekarne nastale promjene,<br />
-"l<br />
Q) (okoliš) globe i t. d.<br />
t-;<br />
Form. III.<br />
Registar<br />
vrhu ljekarnah sa osobnim prarom, podieljenim u području kr. hrv.-slav.-clalm. zemaljske<br />
vlade pos lie lO. lipnja 1894. na temelju zakona od ll. travnja 1894. o ljekarničtvu n<br />
kraljevinah Hrvatskoj i Slavoniji.<br />
(astavit će S!l.)
244 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 10:<br />
Zdravstvena izvješća.<br />
Obća i javna Huttler-Kohlhoffer-Monspergova zakladna bolnica ·<br />
pod zemaljskom upravom u Osieku. (H.avnatelj i primarni liečnik dr. Vatroslav<br />
S ch war z.)<br />
Za mjesec lipanj <strong>1896.</strong><br />
Preostalo je u liečenj n koncem mj eseca svibnja 190 bo]egtnika ; iz nova pridošlo ih<br />
je 174. Uknpuo bj e dakle u mjesecu lipnju liečeno 3i1
246 Llečnlčki Viestnlk <strong>1896.</strong> .Br. 10.<br />
Razpra·vne viesti.<br />
Mjesečna skupština sbora liečnika kraljevina Hrvatske i Slavonije<br />
u Zagrebu držana je dne 28. rujna <strong>1896.</strong><br />
Pošto se je zapisnik posljednje mj esečne skupštine ovjProvio, izvješćuje predsjednik<br />
dr. L. Rakovac sliedeće :<br />
Gosp. dr. Š v rl j u g a, grad. :fizik u Zagrebu, darovao je ovomu s boru krasno dj elo :<br />
"Haud buch der speci ellen Pathologie und Therapie, red. u. herausgegeben von Ziemssen".<br />
Ja držim, gospodo, da ćete prihvatiti moj predlog, da .se g. dru. Švrljugi u zapisniku izreče<br />
hvala za ovaj veleliepi dar. (Živio !)<br />
J edna udovica bivšega člana našega s bora, koji je ostavio više dj ece, moli i ove<br />
godine od ovoga sbora podporu za nabavu školskih knjiga za svoju djecu, pak predlažem,<br />
da sbor dade 25 for. (Prima se.)<br />
Imadem slavnomu sboru još nešto neugodna priobćiti. Nastojali smo utjerati" neuplaćenu<br />
članarinu pro praeterito i pro cun·enti. Oglasio sam u "L. Viestniku" našem opetovano,<br />
da imademo jako mnogo članadne na dugu, pak da molimo gospodu, da što prije<br />
uplate, jer su obveze sbora velike. Za zaostatke stare pisali smo i listove, nu uza sve to<br />
ostalo je dugovine do danas pro cun·enti 537 for. 50 nč., a pro praeterito 348 for. i upisnine<br />
24 for., dakle ukupno 909 for. 50 nč. Ja molim slavnu skupštinu, da izvoli sada za<br />
ključiti, da se gospoda još jedanput pozovu, da zaostatke plate, a koji ne plati do polovine<br />
studenoga o. g., da od njega putem poštanskog naloga novce utjeramo. Na godišnjoj pako<br />
skupštini staviti ću poseban predlog, što da se imade učiniti s onimi, koji ni ovomu ne<br />
udovolje. (Prima se.)<br />
Prolazimo na dnevni red.<br />
Dr. Barković: "Izrezana ciela materica radi raka" s demonstracijom. (Ovo predavanje<br />
priobćujemo na drugom mj estu "L. V.")<br />
Dr. Schwarz: Što se tiče kontraindikaeija tih operacija spomenuo je g. kohga in filtracij<br />
u parametrija, ali glede toga su danas mnienja jako različita. Jedna struja ide za tim,<br />
a tako čini i Schuchardt, da se operira i kad su parametrija infiltrirana. I ja sam operirao<br />
tom metodom. Njom se dobiva mnogo prostora, jer se može razširiti prema potrebi, pak<br />
time odpadaju mnoge tehničke potežkoće, koje imademo kod drugih operacija, a i operacija<br />
sama se prije svršiti može. Dakle indikacije za operacije nisu još danas ograničene, ter<br />
jedan ginekolog drži jedan slučaj operabilnim, koji drugi više ne bi operirao.<br />
Dr. Barković: Držim, da je uspjeh tim bolji, što je infiltrat manji.<br />
Dr. Wikerbauser: Ja mislim da je bolje, da se indikacije sužnju, a ne razširuju.<br />
Kad je velik in:filtrat, to imade cieli niz žliezda, koje sižu retroperitonealno do pod bubrege,<br />
pa kad se sve izvadi, ne može se ipak izvaditi ovo žilje i žliezde. Tehnički se može i ovakav<br />
slučaj operirati, ali ne ima uspjeha, jer recidiv skoro nastupi. Statistika će pokazati, što je<br />
bolje. J a mislim, da s to može prispodobi ti s operacijami kod želudca. Tako su Mikuli cz,<br />
Czerny i mnogi drugi složni u tom, da je glavno "Die richtige Auswahl der Falle". Oni<br />
danas mnogo takvih bolestnika odbijaju, kakve bi prije operirali.<br />
Dr. Seh w a rz: Diihrssen pravi episiotomiju, a Schuchardt pravi zarez od porcije kroz<br />
cielu rodnicu ( medjicu sve do os sacrum. Schuchardt publicira jedan slučaj, gdje je bio<br />
veliki infiltrat, a operirao ga je prije 2", godine, pa je do sada ostao bez recidive. Ja<br />
mislim, da nije humano, da se odbijaju neki slučajevi, koji bi mogli možda dobr.o proći,<br />
samo zato, da slika statistička bude što povoljnija.<br />
Dr. Wikerhauser: Humanitet se ne smije žrtvovati statistici, nego statistika ima<br />
pokazati, do kuda smije naš humanitet ići. Glavno pripada operateru, koji si pravim pogledom<br />
mora odabrati slučajeve.<br />
Dr. Schwarz: Niti ja ne idem tako daleko, jer se držim Ohlshausenovih užih<br />
indikacija.<br />
Dr. Schwarz: "Kirmžka kazuii;!tf!ra". (Ovo predavanje priobćujemo na drugom<br />
mj estu "L. V.")<br />
I. Sarcoma intestini ilei.<br />
II. Fistula coeci post perityphlitidem.<br />
Br. 10. Llečnlčkl Vleatnlk <strong>1896.</strong><br />
Dr. Wikerhauser: Prole godine imnli Rino sličan slučnj u našoj bolnici. Bolestnik<br />
je ležao na internom odjelu i pokazivao simptome pHoitido. Absces, koji se ondje stvorio,<br />
mi smo incidirali i izpustili gnoj. Nekoliko dana kašnje uatupili su simptomi coxitide.<br />
Odlučili smo se zato na operaciju, te bili prisiljeni resecirati jabnčicn. Pokazalo se, da se<br />
tu radi o pelityphlitidi, koja je prodrla u sglob . .Bolestnik je ozdravio:<br />
III. Hernia lineae albae.<br />
IV. Vulnus punctum abdominis, prolapsus vesicae urinariae.<br />
Dt'. W i k e r h a u s er: J e li razdor bio u peritoneu ili izpod nj ega?<br />
Dr. Schwarz: Bio je izpod njega.<br />
V. Hydrops cystidis felleae, cholelithiasis.<br />
VL Dva slučaja exstirpacije uterusa kod carcinoma.<br />
Vll. Exstirpatio abscessi ovarii et pyosalpingitidis.<br />
Dr. W i k er h a u s er: Kakva su bila adnexa s druge strane ?<br />
Dr. Schwarz: Prividno normalna. Glede toga imade jedna škola, koja tvrdi, da su<br />
adnexa uviek s obje strnne bolestna, pa da ih zato treba i s obje strane izvaditi, nu drugi<br />
opet vele, da se mora barem . nešto uzdržati, da ostane potentia genetandi.<br />
Dr. W i k er h a u s er: Ako baš i to ne, a ono svakako, da se preprieči cachexia.<br />
VIII. Fractura basis cranii. TrepanaHo.<br />
IX. Syringomyelia, malum perforans pedis.<br />
Predsjednik: Prije nego svršimo sj ednicu molim g. dra. Schwarza, da iznese na-<br />
·<br />
javljeni mi predlog.<br />
Dr. Schwarz: Žalošću sam opazio, da u Zagrebu nemamo liečničke čitaonice; te<br />
ako tko' "što<br />
_<br />
hoće raditi; nema mj esta; gdje bi mu stajala na razpolaganje nuždna dj cin,<br />
arhiv1f1lstovl." ·Qosp: predsjednik m-e je doduše informirao, da ovaj sbor imade u s_veučil.<br />
.bihli.!>i. čitaonu, gdje ali imade nedovoljan broj knjiga i časopisa. S toga mislim, da je<br />
nuždno i grada· Zagreba dolično, da se što prije uredi prikladna i podpunija čitaona.<br />
....,._eJJl.dsj__cl,ll,ik: Prije je bila sborova čitaona u zdravstvenom odsjeku kr. zem. vlade,<br />
a kasn-ije se je na temelju zaključka ovoga · s bora prenesla u sveučilište. Knjige i časopii<br />
se smještaju u sveučilištnu biblioteku, a članovom stoje na razpolaganje u profesorskoj<br />
čitaonici svaki dan, kad je sveuči!. biblioteka otvorena od 9-1 i od 4-7 sati. Koliko je<br />
meni poznato, ta se čitaona gotovo ne posjećuje. Moglo bi se još učiniti, da se zamoli<br />
uprava sveuč. biblioteke, da nam dade popisati 'Sve medicinske knjige i časopise, koje ona<br />
imade, a takav popis da se štampa i priklopi jednomu broju "L. V.". Tako bi bilo omogućeno<br />
i vanjskim članovom našim, da uz \lvjete, koje kr. sveučil. biblioteka stavlja, dobiju<br />
željenu knjigu. I meni se svidja predlog g. kolege, nu držim, da je u samom sboru težko<br />
izvediv. Mi bi trebali u tu svrhu poseban lokal, slugu, ogriev i razsvjetu, i znatnu svotu za<br />
_nabavu knjiga i časopisa. Zato su sredstva sborova nedovoljna. Moglo bi se jedino urediti<br />
tako, da se u sboru ustroji čitaoničko družtvo s posebnim pododborom, štatuti i prinosi. Ja<br />
imadem pesimističke nazore, u kojih me uviek opet ono podkriepljuje, što sam i danas na<br />
početku skupštine morao žalibože kazati, te mislim, da niti ova osnova nije izvediva. Ja<br />
otvaram debatu o predlogn dra. Schwarza, da se osme u ovom sboru liečnička čitaona i<br />
s vremenom knjižnica.<br />
Dr. Schwarz: Sadašnja institucija nije zadovoljavala, pa zato nije ni čudo, da se<br />
čitaona nije posjećivala. Nu jer nije moguće čitaonu urediti s redovitimi sborovimi sredstvi,<br />
trebalo bi to učiniti posebnimi prinosi. J a mislim, da bi tu i vojnički liečnici parti ci p irali,<br />
kojim je naš sbor većinom nepristupan, "što ne razumiju hrvatski. I vanjski liečnici mogli<br />
bi uz manji prinos biti članovi, te bi im se zahtievano slalo. Sa mj esečnim prinosom možda<br />
od l for., uz kojih 50 članova, držim, dn bi se već mogla čitaonica održati, ako bi dobili<br />
bezplatan stan.<br />
Dr. Žir o v č ić: J a predlaže m, da se izabere pododbor, koji će ci e lu stvar proučiti i<br />
konkretan predlog u budućoj mjesečnoj skupštini donieti.<br />
• Predsjednik: Ja pristajem uz predlog g. dra. Žirovčića i predlažem u taj odbor<br />
gg . . dra. Schwarza, dra. Ž irovčića i nadštopskog lie čnika dra. Matkovića. (Prima se.)<br />
.. Tim je sj.ednica svršena.
Sitr1e viesti.<br />
. Osobna vi est. Dr. Dragutin B a u er, obć. liečnik u Bosiljevu, kot. Vrbovsko,<br />
_zahvalio se na službi obć. liečnika koncem rujna o. g., te se iz važnih obiteljskih razloga<br />
preselio natrag u Česku. Hvale ga, da je revan i savjestan liečnik, a bio je u onom kraju<br />
obljubljen.<br />
Primaljsko učilište u Beogradu. Kako u posljednjem broju "Srpskoga<br />
Arhiva" čitamo, osnovan je u obćoj državnoj bolnici ti Beogradu ginekoložki odjel, n<br />
·<br />
s ovim je skopčano, da se u Beogradu osniva "babička škola".<br />
Ć Eb"a. 2 _c d_ . t?}et :. u Srkn č j1e_ u . po: lje_dpili je, dJ:l. 1T. a<br />
N u pr illl!l;lj l)- tčištu _uč ll:gX:!,-.L.<br />
ve -$9..\:ll_Ill_t, P.UJe ure dili<br />
vo " Srps ... oga<br />
· .<br />
. .<br />
'Artnva", "da Je dotsta stta!io za naše (srbske) piihke, da nas jedna tako maln varoš,<br />
kao što je Zagreb, snabdeva sa babicama. Zagreb je varoš više no za polovinu manja od<br />
Beograda, i mnterijal njihove babičke škole sigurno ne može nikad biti tako· obilat, kao<br />
što bi bio onaj, koji bi nam davala škola za babice u Beogradu, kad bi s.e osnovala".<br />
i
250 Liečnički Viestnik . <strong>1896.</strong> Br. ll.<br />
materiju čovječega organizma, ipak je ovisno od prirode, jer se može tumačiti<br />
kao proizvod, kao neka vrst pretvorbe prirodnih sila.<br />
Sunčana toplina, što je prije mnogo tisuć <strong>godina</strong> svojim žarom grijala<br />
drveće i počivala pod zemljom u kamenitom ugljenu, na novo se iz njega radja,<br />
da grije zimi naše sobe, u parostrojih da pokreće ogromne terete, da se pretvara<br />
u električnu struju, koja nam opet noćju nadomješta sunčano svjetlo.<br />
Zraka svjetla, valovit titraj materije, dirne vidni živac čovjeka u očnoj<br />
komorici, i priobći se mozgovnim stanicam, gdje podražaj pobudjuje osjet svjetla.<br />
Zvuk, takodjer valovit titraj materije, podražuje periferni Jn-aj slušnoga živca,<br />
a u mozgovnih stanicah pobudjuje osjet zvuka. 'fvari prirodne u raztopljenom<br />
obliku putem okusnih živčanih ustroja proizvadjaju okusne o::;jećaje ; u plinovitom<br />
obliku putem njušnih ustroja njušne osjećaje ; dočim su po svoj tj elesnoj<br />
površini razgranjeni ži..-čani ustroji, koji nam dodir prirode priobćuju kao osjećaj<br />
opipni i toplotni.<br />
Uz osjećaje nastaje u naših moždj anih još neka druga promjena., k.oju<br />
nazivamo oćutom, a ta može biti dvovrstna. ugodna i neugodna. Jači i histriji<br />
oćuti nazivaj u se čuvstvom, koje se vazda razliku"je u veselo i neveselo. Nejasna<br />
čuvstva iz nutrine našega tiela nazivamo obćimi čuvstvi, u koje spadaju glad<br />
i žedja, te spolno čuvstvo : svakomu čovjeku prirodjeni, za obstanak i blagostanje<br />
individua veoma važni i odlučni nagoni.<br />
. Osjećaji pretvaraju se u našem duševnom organu u predstave ; iz raznih<br />
predstava, koje se medjusobno spajaju, nastaju misli. Iz meteža i borbe raznovrstnih<br />
misli, koje se redaju i razjasnjuju, prevladaju pojedine, koje nazivamo<br />
zaključci, a na koliko isti odgovaraju stalnim sliedstvenirn · pravilam, logičnimi<br />
zaključci.<br />
Kako je ta borba misli pojačana čuvstvi, proizlazi odatle novi neki poriv<br />
u našoj duševnosti, htijenje, nastojanje. Sad je napetost u duševnom organu<br />
postignula vrhunac, i ona se odapinje u centrifugalnom pravcu, iz moždjana<br />
pretiče u motornu sferu, misao je postala činom.<br />
U duševnoj djelatnosti razlikovala je prema tomu psychologija od vajkada<br />
tri strane iliti moći : ćućenje, mišljenje i volju. Svaka pojedina od ovih triju<br />
moći može se posebice u duševnom djelovanj u izticati, jedna drugu preteći i<br />
nadkriliti, ali sve tri su ipak uzko spojene i medjusobno ovisne, jedna ltez druge<br />
ne može da bude, one sačinjavaju skupa nerazdielivo trojstvo, jednu cielinu,<br />
jedinstvenu dušu.<br />
Kada se u duševnom oboljenju duševna djelatnost promieni, i tada se ocituje<br />
jeclinstvenost duševnoga organa time, da je vazda poremećena funkcija svih<br />
triju strana duševnosti, premda se često jedna ili druga osobito taknutom iztiče.<br />
Prvo je dakle pravilo, koje nam se u duševnoj bolesti pojavlja, da duše·vni<br />
organ ne može oboliti samo djelomično, a da preostali dio ne bi odavao<br />
nikakove promjene.<br />
Drugo pravilo glasi, da bolestni duševni organ ne može da iz sebe proizva!fja<br />
m•što posve drug-oga, novoga, već daje iz sebe samo ono, što je u sebe<br />
primio.<br />
Hr. 11. Liečn!čk! Vlcst.tilk <strong>1896.</strong><br />
Moždjani primaju neprestano u sebe podražaje iz vana, te ih preradjuju<br />
i pretvaraju u duševni sadržaj, koji . opet iztie u vanjštinu i dobiva nove pritoke<br />
iz vana.<br />
Duševni sadržaj može biti neznatan ili obilan, manje ili veće vriednosti,<br />
kako kada i prema sposobnosti organa. U osobito obdarenom, izvanredno bogato<br />
ustrojenom duševnom organu može osvanuti izvanrednih, sav sviet iznenadjujućih<br />
misli, kao da ih je udahnulo čovjeku neko vrhunaravno biće, genius ;<br />
ali i takove osobite misli radjaju f;e samo iz zalihe postojećega duševnoga sadržaja.<br />
Jer nitko ne može postati genialni glasbenik, ako mu od postanka<br />
manjka sluh. Isto tako nitko ne može u duševnoj bolesti buncati o električnih<br />
senzacij ah, ako nije nikad čuo niti čitao o elektricitetu. Kad n. pr. hrvatski<br />
seljak najednom počme u ludilu englezki govoriti, sigurno se može izčekivati,<br />
da je već jednom englezki naučio, možda u .A.meriki bio.<br />
N u kako su očitovanja um o bolnih ljudi često izvanredna, neobična, čudna,<br />
zasliepila su plitko misleće ljude, pak su umobolnikom pripisivali sasvim nova,<br />
vrhunaravna svojstva : za . bjesna, neobuzdano ekscesivna ludjaka držali su i<br />
chže još, da je u njega uljezao vrag ; strastvene, ekstatično -vision arne djevojke<br />
drže, da su osobitom vrhunaravnom milošću obdarene, svetice, te vjeruju njihovim<br />
vidnim halucinacijam, koje ipak samo nastaju uslied nezdrave podražljivosti<br />
njihovih moždjana i iz religiozno-mystičnoga sanjarenja; lu dj ake, koji su oso·bitiln<br />
pathosorn , živim uvjerenjem i željeznom uztraj nošću propoviedali svoje<br />
smušene maglovite misli, smatrali su za proroke ; a često je mnogobrojno ljudstvo<br />
dugotrajno i\amilo pod neodoljivim pritiskom kakove uciepljene mu lude ideje.<br />
Da umobolnici svojim govorenjem i činjenjem proizvadjaju prividno nešto<br />
sasvim nova, zdravomu duševnomu djelovanju tudja, protivna, ima dva razloga : l<br />
jedno što u njihovoj duševnosti vlada često neka izvanredna napetost, a odatle<br />
bujna, prekomjerna, ali nezdrava djelatnost; drugo što se oni bez stege i ob- ·<br />
zira podavaju žestokim nutarnjim porivom, te se prema vanjštini prikazuju reć<br />
bi u svoj svojoj golotinji, dočim su duševno zdravi ljudi ljudskimi obziri prisiljeni<br />
i privikli, da ne samo svoje tielo, već i svoju dušu zastiru, zaodjevaju i<br />
njezin vid inače prikazuju.<br />
Razmatrajuć pojedine pojave duševne bolesti, uzeti ćemo najprije u obzir<br />
one, koji se pojavljuju u obsegu čuvstvovanja, pri čemu se dakako unapried<br />
mora naglasiti, da pojav ne ostaje u obsegu čuvstvovanja samoga, već da u<br />
smislu gore navedenoga zakona duševne jedinstvenosti uj edno i u ostale dvie<br />
duševne sfere presiže.<br />
Čuvstvovanje umobolnih kreće se vazda kao i u zdravih lj udi unutar granica<br />
ugodnoga i neugodnoga, ono može biti blago ili žestoko, uztrajno ili promienljivo.<br />
U zdravom i bolestnom 8tanju obstoji individualno neko stalno stanje<br />
čuvstvovanja, koje se zove ćud ; dočim stanje časovite uzrujanosti, burnoga čuvstvovanja,<br />
nazivamo afektom. Duševni bolestnici često stoje pod težkim dojmom<br />
ustrajnih i neobično jakih čuvstava. Neugodno čuvstvo je obično ujedno i<br />
bolno ; nu i ugodna čuvstva, ako su prejaka i pretrajna, bivaju bolria : s toga<br />
su umobolnici obično u stanju bolnih čuvstava.
252 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 11.<br />
'l'Ul·obno čuvstvo prevlada često u duševnom bolovanju, te je obilježjem<br />
one bolesti, koja se naziva melankolijom. Duboka tuga i žalost zaokupila je svu<br />
dušu melankolika ; za njega nema veselja, utjehe, niti nade ; svaki vanjski utica:j,<br />
isto srdačno milovanje ljubljenih osoba povećava samo nutarnju bol, koja vodi<br />
do zdvojnosti, bjesnila i često do uništenja samoga sebe.<br />
Veselo čuvstvo obilježuje maniakalno bolestno duševno stanje : bolestnici<br />
ćute se sretni, blaženi, zclrafi kano lavi, jaki, razpoloženi na šalu i veselicu ;<br />
vrieme im brzo i ugodno prolazi, ne mare ni za što, bez brige .i skrbi živn<br />
samo u času ; sve un je lahko i lagodno, sjajno, veličanstveno.<br />
Za maniakalno i za melankolično čuvst1 o vanje karakteristično je, da
Liečnlčkl Viestnik 1806. Rr. ll.<br />
6. Demonstt·aeija od dvie per vaginam izr·ezane materice radi eareinoma uteri.<br />
U prvom slučaju radilo se o 37-godišnjoj nullipari. Rodnica bila je uzka.<br />
Materica nije se dala dovoljno potegnuti dolje i tu sam se zato služio Schuchardtovom<br />
metodom, t. zv. paravaginalnom ekstirpacijom ute ri.<br />
Asistenat napinje lievi lahium majus, operateur napinje stražnju komisuru kažiprstom<br />
i palcem lieve ruke. Izmed srednje i dolnje trećine velike sramovri.e<br />
sklopke pravi se incizija od rodničnog diela materice kroz radnicu do medjice blizu<br />
križca. Tim se načinom rodnica širom otvara, materica postaje tim nekim načinom<br />
organom, koji leži na površini tiela, kojim se može dosta udobno baratati.<br />
Ovom metodom odpada velik dio običnih tehničkih potežkoća kod vaginalne<br />
ekstirpacije materice, potezkoće kod šivanja u dubini, Jigiranja itd. S e h u e h ar d t<br />
up'ozoruje na to, da se tim načinom mogu operirati i oni slučajevi, kod kojih<br />
je bolest već pr.ekoračila granice organa i prešla na rodnicu i parametria.<br />
S e h u e h ar d t medjutim operira sve svoje slučajeve vaginalnih ekstirpacija<br />
materica po spomenutoj metodi. Kad je materica izvadjena, ta se pomoćna incizija<br />
opet sašije. U mom slučaju ti mi se šavi razgnojiše, valjda zato, jer je<br />
bolestnica za vrieme operacije puštala od sebe blato, akoprem joj se rectum prije<br />
operacije izpirao. Incizija zacielila je per secundam, bez štete za holestnicu.<br />
Drugi slučaj operirao sam prije osam dana običnim načinom. Tečaj afehrilan.<br />
7. Abseessus ovarii dextri, pyosalpynx dextra.<br />
A n a m n e z a: M. S., 28. god. stara, ima redovito svoje vrieme i bez holi.<br />
Od 12 god. udata. Prije 9 <strong>godina</strong> porodila je prvo i jedino diete. Od poroda<br />
ima "bi eli cviet". · 2 god. iza poroda počelo ju boliti u lievom dimlj u, sve po<br />
malo, a zadnje dvie godine baš ja]{o. Bolovi ju spriečavaju u poslu, ne može<br />
da radi.<br />
S t a t u s pr a e s e n s: Inače zdrava i jaka ženska. Abdomen u desnom<br />
hipogastriju jako osjetljiv. Endometritis chronica. Sluzno-gnojan sekret. S desne<br />
strane pokraj materice ćuti se kod opipavanja obim rukama tumor · velik kao<br />
djetinja šaka, koji fluktuira i koji je veoma osjetljiv. Uterus potisnut je na lievu<br />
stranu, normalne veličine, manje gibiv. 'rumor se daje prilično pomicati.<br />
D i a g n o z a: Desni cistični tumor adnexa:, valjda pyosalpynx. ·<br />
Dne l. rujna bude načinjena laparotomija sa zdjelicom u vis. Rez dugačak<br />
8 cm. u trbušnom prutku. Orieva i donekle mreža lahko sraštena sa spolovilom:<br />
Odljuštenje adhezija. Na desno od, sasvim na lievo svinute, materice<br />
leži cističan tumor, velik kao jabuka, čvrsto adherentan na sve strane. Preko<br />
njega se vije odebljala, poput retorte svinuta, s tumorom sraštena tuba. Jajnika<br />
nema, koji bi se kao takav po svojem obliku agnosticirao. Kod ekscizije tumora<br />
bU:de ovaj zaderan. Izlievao se silan gnoj. Pazilo se, da ništa ne dospije u<br />
trbušnu utlinu. Ekscizija čitavog tumora, koji ne može da bude ništa drugo nego<br />
abscedirani jajnik i pyosalpynx. - Drainaža kroz Douglas. Ostatak ligamenti<br />
lati sašiven sa matericom. Točan šav trbusnih stienka.<br />
Prima intentio. Temperatura uviek normalna, diže se samo jedanput do<br />
38·2. Bila zatvorena, na klysma padne opet i ostade normalna. Slaha cystitis,<br />
izpiranje raztopinom argeliti nitrici.<br />
Nema sada nikakovih tegoba.<br />
llr. tt . Llečnlčkl Vleatnlk 1806.<br />
8. Fraetura basis eranii. Fractura eompZ. partis squam. ossis tcmpor. dcxtri.<br />
A n a m n e z a: Bolestnik, 42 g. star, pao je u noći od 5. na 16. travnja<br />
sa tavana na glavu i ostade onesviešć(m kroz više sati ležati. Bljuvao je opetovno.<br />
Status praesens od 16. travnja. Bolestnik jaka kostura, mišičav. Iza<br />
desnoga uha rana 5 cm. dugaeka, zavinuta, razderanih rubova, sižuća do kosti.<br />
Iz desnoga uha curi mu krv, isto tako iz nosa, desno oko sufundirano. N a<br />
ranu izlazi Liquor cerebro-spinalis. Bolestnik je soporozan, nije pravo ot·ijentiran.<br />
Frekvencija bila 56. Lievo gornje i dolnje udo paralitično, isto tako desni<br />
facialis (izuzam granu za čelo). Hypaesthesia i paraesthesia u području desnog<br />
trigemina.<br />
Iza jedno 7 dana bolestnik se malo oporavio, počima se orijentirati, ali<br />
se · vrlo malo sjeća, što se s njim s bilo iza pada. Paralize popuštaj u. Bo les tnik<br />
počima hodati. Bilo 76.<br />
Na ranu iza uha još se dolazi sondom do kosti, lišene periosta. Inače rana<br />
liepo granulira.<br />
Bolestnik se l. svibnja odpušta iz bolnice na vlastiti zahtjev, da ga kod<br />
·<br />
kuće liečnik dalje lieči.<br />
21. lipnja dodje holestnik opet u bolnicu. Prijašnja rana je zacielila do<br />
dvie fistule1 kroz koje sonda dopire na hrapavu kost. Bolestnik se tuži, da dobiva,<br />
čim makne glavom na desno, ili, čim gleda u vis, vrtoglavicu. Boli ga<br />
ciela desna polovica glave. l_1emperatura je normalna. Pareze sasvim izčezle.<br />
Preostala je samo bypaesthesia u području desnog . trigemina, tamo je sve kao<br />
drveno, tupo. - Dne 26. lipnja ostavi opet bolnicu s obećanjem, da će se<br />
kašnje povratiti, da se eventuelno podvrgne operaciji.<br />
Dne 5. kolovoza bude opet primljen u bolnicu. Tegobe kao i zadnji put.<br />
Iste tužbe : vrtoglavica, glavobolja, drveno čuvstvo u desnom licu. Fistule se<br />
dotle zatvoriše. - Bolestnik nema nikad povišene temperature. Kucanje po lubanji<br />
u okružju prijašnje rane vrlo osjetljivo.<br />
Dne 10. kolovoza načinismo operaciju u morfium-chloroformnarkozi. Rez<br />
u obliku polukruga, obuhvaćajuć prijašnju ranu, s konveksitetom prema uhu.<br />
Tako okružena koža bude odieljena od kosti izdignuta, tako, da se razgaljena<br />
kost može- pregledati. Kost, koju više pukotina provlači, utisnuta je po prilici<br />
1/2 cm. izpod niveaua. Lateralnirn svojim krajem sakrivena je izpod krova lubanje.<br />
Jedan od najdublje utisnutih komada kosti, koji je bio sasvim gibiv, bude<br />
sasvim izvadjen. Malen komad krova lubanje, pod koji se je bila utisnuta kost<br />
lateralnim svojim rubom sakrila, bude dijetom i kladivom uklonjena, tako, da<br />
je sada bila i s ove strane pristupna i na to elevatorijem u niveau podignuta.<br />
Pri tom se dogodi, da je sasvim iz kontakta koli s pokostnicom, toli s kosti<br />
izvadjena. Sad se vide normalnimi opnami pokriveni kucajući moždjani. 'ra nehotice<br />
uklonjena kost bude opet na svoje mjesto reponirana i zatim koža preko<br />
kosti _preklopljena i sašita. Drainaža tankom vrpcom jodoformgase. Onaj dio<br />
ruoždjana, kojemu je odgovarajuća utisnuta kost bila izvadjena i uklonjena, ostao<br />
je bez kostnoga pokrova. Mislili smo, da ćemo taj otvor u lub!l.nji kasnije, bilo<br />
auto- bilo heteroplastikom pokriti.<br />
Tečaj je bio sasvim normalan. Utisnuta kost, koja se je za baratanja<br />
s elevatorijem bila sasvim izvadila i onda opet reponirala, čvrsto je prirasla.
l! 1'. ll.<br />
ll::;tao jo santo spomcunf.i dcfekal u l ulmuj i , velik po p ri l i ei u duljini od :J Clll.,<br />
n n Hi rini od l'f) em., na koj i se r\uti i vid i kuc:Lllj e moždjaua. Nema više Hto<br />
gl avi ce vri mi canj u gla1'e, ni gl edanj u u vis. Liee mu nije više dr ren n, samo<br />
osjeća , da mu jo u neposred noj okolini operativnoga reza koža više tupa .. Glavo<br />
bolje nema. Dok se u pit i vab glede nab ave cel u l oicla, kojim sam n akanio n adomjesti<br />
ti izvadjeni komad kosti , dotle se otvor u lubanj i sve vie smanjio, dok<br />
je napokon pu lzacija moždj ana i 7.a oko i za opi p posvema izčezla, defekat r-;e<br />
l u banje sam izpuni o.<br />
Bolestnik bude 3. rujna izlicčen odpušten.<br />
9. Syringomyeli(L Malwn perfomns pcd1:s dr.: .. dri. ( Demonstntc1jn.)<br />
A n a m n e z a : Koliko bolestnik zna, n ije bilo nikada u obitelj i Hjegovoj<br />
živ(;[l.uih bolesti. On je sam bio uviek zdrav. Kao dječak orl 15 godiua pao je<br />
jed noč s drveta i tomu padu pripisuje i deform acij u svojega tiela kao što i on1<br />
svoj u bolest. 'l'očnijih se nbaviesti ne može od dusevno slabo rnzvit oga bolest<br />
nika steći.<br />
S t a t u s pr a e s e n s : Boletn i k, kojem n ima sad a fJO g., je malen, čvrr-;ta<br />
k ost ura. Silna kyphoskoliosa, konveksitet skolioze gl eda !Hl l ievo. !vJ iši(-_je pr ti a<br />
i plPća atrofično, osobito slabi su. Mm. pectorales, supra- et infraspinati s obj,\<br />
st rane. A trofij a misičja gornjih uda po tipn Duchennes-Aran (af.rofija thennm<br />
i hypothenara, .Mm. inteross., deltoid. itd.). Ovim atrofijam misica odgovaraj 1:r:e<br />
pareze. Spastična pareza obij u dolnjih uda. Osobito su zani mive anomalije sen<br />
sibiliteta u našega bolestnika. Što se taktilnoga sensibiliteta tie, olhtoji hypae<br />
st.hesia čitave desne strane tiela od nata pol-mu dolje (glava i nat osjećaj u se<br />
normal no), bolestnik osjeća samo sasvi m krupan doticaj . Posvemašna analgczi.ia i<br />
ti.Jermoanaesthesia u istom područj u . Možeš ga iglami duboko bosti, ušt.ipnuti, usi<br />
janim se željezom dotaknuti, ne bol i ga ništa, ne osjec;a topl i ne. Lieva strana<br />
ćuti Ye, sam o dolnje lievo ndo je hypofhf'rmoanaesthctično, i to tako, da vrutPg<br />
doti eaja ne razabire kao takovoga, dorim stndeni doticaj dobro O.'>jeć.a. Zanimive<br />
su ove hofiC.ne anomalije : koža rožnal:a., popucana., na dl a nu, zatim odgovanj uć<br />
sglobovom na dorsalnoj strani ]'rsta., nok ti krat.ki, hipPi'LroJični, kan el i;·a ni (gerifft).<br />
Koža dol njil t nda: oobito nogu i p odkoljen i e< , silno odebljala, hiperf:·o<br />
fična. Na desnom labanu vidi so sada čir velik kao dva talira, a tnj je I'Odi o<br />
bolestnika k nam. Kad je belestn ik doao, lJ io je taj t': ir velik kao dl an , sižu0<br />
daleko, 2-3 cm ., u duhinn, d no Jwkrofit': no - očevidan mal p e r f ora n t.<br />
'l'aj je čir vodio do odkrića u kratko opisane bolesti. Na desnoj strani i !rupa<br />
i uda ima bolestnik silu većih i manji h zarasti ca , očevidnih ostataka iza rawih<br />
ozleda, posljedica njegove a.nalgL'Zije.<br />
Cerebralni živci sasvi m su intaktni.<br />
O diagnozi ne može bi ti Sllmnje. 'l'akova kombinacija atrotija, pareza, mzdruženih<br />
an omal ija pojedinih vrsti sensibiliteta i trofll-Hil1 anomal ija ne 1mlazi<br />
se nego kod syringomyelije. Od o:3obite je zanimirosLi u tom r-;lučajn Mal pcrforan<br />
t, svakako vrlo velika riedkost kod ove holesli.<br />
l!r. ll.<br />
PotdcsetgodiHnjimt ua.rlw1.o. · x ·<br />
Od llra. M. pl. Čačkovića, sck. liečnilm u bolniei mil. Hctara u ./';an.:hu.<br />
'l'ri velike stečevine broj i u ovom stoljeću ehirnrgičlm znano:;{, : Ha.rlww ,<br />
antir-;epsu i štednju s krvi, te se je po njih dovinula do nenadano Z
258 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> flr. 11.<br />
----- ------ ---- ----<br />
s 1žva, k ju bi navasili svakojakimi narkotičnimi substancijami, dali ju osušiti,<br />
a priJe operaCIJe zamočili u vruću vodu i držali bolestniku pod ·nos. Iz<br />
narkoze su budili bolestnika, da su mu davali mirišati ocat ili sok koparova<br />
01jena (Foeniculum officinale). Učeni dominikanac Teodorich de Cervia, koji<br />
Je umro kano biskup u Bologni, davao je u 13. vieku bolestnikom opija s bu<br />
nikom (Hyoscyamus niger). Znameniti saleruski chirurg Mazzeo della Montagna<br />
(1309-1 342) davao je bolestnikom, koje bi operirao, piti uspavljujući napitak.<br />
Porta spominje očito aetherično sredstvo, koje je udi>ano prouzročilo duboki<br />
san, ali ga nije pobliže opisao. Samo se znade, da se je spravljalo u hermetički<br />
zatvorenih olovnih cievih. Osim navedenih sredstava puštalo se je krv do<br />
bezsviestice, komprimiralo žile i živce (Moore), upotrebljavalo blj uvala (tartarus<br />
stibiatus), opiate i lokalno studen. 'l'akodjer se je rabio žirotinj ski magnetizam<br />
i hypnotizam, nu to već u novije doba. Cloquet, da je 1829. jednoj 64-godišnjoj<br />
gospodji bez svake boli u magnetičnom snu izvadio rak na prsih i žliezde pod<br />
pa.zuhom, a 1842. da je Ward tako amputirao gnjat, Guerineau, da je jednom<br />
hypnotiziranom bolestniku bez svake boli amputirao goljenicu.<br />
Od Porte znalo se je za sredstvo, koje udisavanjem prouzrokuje 1lal·kozu<br />
a 1800. objavio je Humphry Davy, 2 da je u dušikovom oxyd ul u pronašao sredstvo'<br />
koje udisavanjem prouzročuje obću anaestheziju. Nu velike nade nisu se obi<br />
stinile, jer se je moglo postići samo prolazno dj elovanje. Početkom ovog stoljeća<br />
bilo je poznato, da su se slušatelji medicine i kemije u laboratorijih udisavanjem<br />
aethera opijali i dogodice omamlj ivali. Nysten, Faraday, Orfila, Brodi,<br />
Giacomi i Ohristison izvješćivali su o anaesthetičkom djelovanju udisanog aethera '<br />
a ipak nije nitko mislio, da s njime narkotizira.<br />
Već se je u obće stalo dvojiti, da će se naći sredstvo, s kojim će se moći<br />
bez boli izvadjati operacije, dapače se je svaki takov pokus smatrao sljeparijom<br />
ili chimerom (Velpeau 8), kada oko polovice ovog vieka prodre u sviet viest o<br />
Warrenovom uspjehu. (Doduše je već 1842. i 1843. Long u Athens nekoliko<br />
operiran ih narkotizirao s aetherom, ali nije objavio svojih opažanja.) U Europu<br />
stigla je prva viest u London, gdje je 19. prosinca Liston izveo amputaciju u<br />
aetherovoj narkozi. 24. već uspije narkoza Jobertu u Parizu, 12. siečnja on<br />
izvješćuje u francezkoj medicinskoj akademiji o uspjelih narkozah, a l. veljače<br />
na istom mjestu izjavljuje starac Velpeau, da je djelovanje aethera izvan svake<br />
dvojbe. 22. siečnja počimlje Schuh u Beču praviti pokuse, 27. exstirpira on<br />
teleangiectaziju u narkozi, a 28. amputira Ohiari. U Nj emačkoj započeo je 24.<br />
siečnja Hayfelder u Erlangenu, zatim su sliedili 25. Rothmund u Munchenu i<br />
Bruns u Tiibingenu, a 6. veljače Behrend u Berlinu. Istog dana operirali su<br />
u narkozi i Opitz, Halla i Hofmeister u Pragu.<br />
U kratko vrieme osvojio je aether sviet i sve je zahvatio obćeniti entuzijazam,<br />
a sili istine nisu se mogli ni oni opirati, koji su dvojili o izpravnosti<br />
uspjeha, kano što Velpeau, Dieffenbach i poglavito Magendie.<br />
Nu d9skoro javio se je aetheru takmac u chloroformu, kojeg su 1831.<br />
skoro u isto vrieme i neovisno pronašli Sou bei ran i Liebig. God 184 7. odkl·io<br />
2 Researches, chemical and philosophical, chiefly concerning Nitrous Oxide.<br />
London 1800.<br />
3 Medicine operatoire. Paris 1838.<br />
Br. 1. 1. Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> 2rJ!I<br />
---- -- -- -- -- -- -- ------------ --<br />
je Flourens pokusom na životinjah anaesthetično djelovanje chloroforma, u<br />
10. studenoga 1847. preporučuj e ga Simpson6 u medicinskom družtvu u Edin<br />
burghu, jer se je u 50 slučajeva osvjedočio, da brže i sig urnije prouzrokuje nar·<br />
_<br />
kou o aethera. U isti mah ostavilo je sve aether, te poglavito u Francezkoj<br />
pnhvahlo chloroform. Entuzijazam bio je još veći nego za aethet·, te je sviot<br />
gotovo obHzelo neko ludilo za narkozu, tako, da su liečnici za svaku malenkost<br />
narkotizirali, a i veliko obćinstvo chloroformiralo se je za zabavu u družtvih<br />
baš tako, kako se je kasnije hypnotiziralo. Dnevni i beletristični časopisi znan<br />
stveni listovi donašati su pune stupce izvještaja, opisa i razprava, a sv se to<br />
požudno čitalo.<br />
U to dodje, kano grom iz vedra neba, viest o p rvom slučaju smrti u nar<br />
kozi chloroformom. U Bologni umrla je u narkozi jaka i inače zdrava žena,<br />
kod koje se je izvadjala neka mala operacija. Za kratko dogodio se je slučaj<br />
na odjelu A. Roberta, i saznalo se za 4 slučaja iz Englozke. Koncem godine<br />
1849. već se je znalo za 15 slučajeva. Javno se je mnienje uzbunilo, ministri<br />
davali su medicinskim akademijam, da izpituju stvar, pravda povukla je ne<br />
koliko liečnika pred sud, pojedini chirnrgi ustaj ali su proti chloroformu (Diday,<br />
Bouisson, Pf>treqnin, Rode, Oath). Tražilo se je nova anaesthetica ( aethylchlorid<br />
Simpson i Hayfelder, aethylnitrit, aethylenchlorid, aldehyd i benzol Simpson) ,<br />
upotrebljavalo mješavine aethera i chloroforma (Pitha, Nussbaum, Bernard), te<br />
opet vraćalo k aetheru. Nu ova nova sredstva nisu si stekla obćeg priznanja,<br />
kod porabe aethera takodjer se stalo javljati slučajeve smrti (Laroyenne Gayet)<br />
.. i pokazivale se nekoje· mane, tako, da ni danas nije još riešeno takozvano' "aether<br />
versus chloroform" pitanje. I jedno i drugo sredstvo imade živih zagovornika<br />
i opet odrešitih protivnika, čas je jedno u prvom redu, čas drugo. Jedina je<br />
možda razlika tu, da pristaše aethcra ne mogu biti sasvim bez chloroforma,<br />
dočim pristaše ovog samo njega rabe. Početkom ovog desetgodišta bila je ve<br />
lika struja za aether, a u najnovije vrieme čini se, da opet prevladava chloro<br />
form (P. Wagner6). Uporaba anaesthezirajućeg sredstva takodjer je različna u<br />
raznih zemljah ,' te se može reći, da se chloroform najviše upotreblj uje u Austriji<br />
i donekle Nj emačkoj, a aether poglavito u Americi i Englezkoj, te u Fran<br />
cezkoj.<br />
Kod aethera traje excitacija dulje nego kod chloroforma (Kapeller7), bo<br />
lestnici lahko izlaze iz duboke narkoze, a opet posije operacije višeput se tek<br />
nakon nekoliko sati probude (E. Rossa8). Nu kod narkoze aetherom ne treba<br />
toliko paziti na srdce i na disanje, jer on ne djeluje niti na srdce, niti na di<br />
sanje (Kendrick, Coats i Newmann,.9 Gam, 10 Buttor11), te u slučaju nesretnog<br />
svršetka ne stiže chirurga tolika odgovornost, jer bolestnik tek u krevetu umre,<br />
• Comptes rendues 8. III. 1847.<br />
5 Account of a new anaesthetic, agent as a substitute for sulfuric aether. Edinbmgh<br />
1847.<br />
6 Cbinugie, Schwalbes J ahrbucb <strong>1896.</strong> str. 298<br />
7 Cli.loroform versus Aether. Correspondenzblatt fiir schweizer Aerzte 1889. br. 29.<br />
8 Erfahmngen tiber Aethernarkosen. Wien. med. Wochenscbrift <strong>1896.</strong> br. 4.<br />
9 Primjetbe k izvješću II. Hyderabad chloroform komisije.<br />
10 ether oder Chloroform. Munchner med. Wochenschrift 1891. br. 7.<br />
11 Ub;:r Aethernarcose. Archiv fUr klin. Chirurgie Bd. XL. pag. 66-71.
ll liO Llečničk l Vlestnik <strong>1896.</strong> Br. 11.<br />
dočim kod chloroforma ostaje na stolu (Konig0). 'romu da aether ne bi djelovao<br />
ni na snlce ni na rcspiraciju, doduše se protivi Mertens 1 s , koji je kod 180<br />
aetberovih narkoza našao više slučajeva, gdje je nastala velika 1,1yanosa, prestalo<br />
bilo i disanje, nu o tom ne ima dvojbe, da on manje djeluje na ove organe,<br />
nego chloroform (Kapeller7). Od srdca polazi kod chloroforma glavna pogibelj<br />
(Dastre 11), on je svakako pogibeljan kod bolesti srdca, ali ne kod s·ib, nego u<br />
prvom redu kod bolesti srdčanog mišič·ja, zatim kod necompenziranih pogre<br />
šaka zalistaka, dotim compenzirana griL>ška ne pruža velikih pogibelji (Schnitzler<br />
Jedino kod myocarditide bio bi chloroform contraindicirali, clol:im kod ostalih<br />
bolesti ne, ako se daje u malih dozah t. j. ako se rabi metoda ka panja (Oyron, 16<br />
Clarke, 17 ZuckerkandJ,Id Biingner ' 9). U concentriranorn p odavanju bez dvojue<br />
je otrovan (Baudoin. 20 Schrney2'). Primarna srdeana synkopa je kod chloro<br />
forma riedka, sekundarna češća (Zoge v. ManteuffeF2), ali se ova dade odstra<br />
niti, ako so nosna sluznica namaže cocainom, jer ona potiče refiektorično od<br />
okrajaka trigeminusa (P. Rosenberg 3). Aetherova opet je glavna pogrieška, što<br />
podražuje sluznice, te prouzročuje jaču sekreciju sluzi i sline, pa ne samo da<br />
je contraindicimn kod bolesti dihala (Kiimmel, 21 Konig, ' 2 Kapeller, 1 Butter, 11<br />
'l'illmans2"), nego dapače po Rossi8 prouzrokuje bolesti dihala. Bruns26 veli, ela<br />
dio zlog djelovanja aethera potiče odatle, što k njemu pridolazi zrak, te se<br />
oxydira, a raztvorine f!Odražuju sluznice, dok Nauwerck27 hoće, da su aether<br />
pneumonije samo autoinfekci ja iz ustiju, jer su mehko nebce, dno jezika i epi<br />
gloltis anaesthetični, odnosnu kljen uti, te može . u dihala uticati slina i sluz,<br />
koje kod aetherove narkoze uvick mnogo ima , i s njom bakterij e iz ustiju.<br />
Aether pravi congestij e u glavu, te je zato contraindiciran kod artei·ioscleruze<br />
i alkoholizma (Oyron 1 0), kod posljednjeg je već neugodan radi jake uzbudje<br />
nosti (HankeP'}<br />
-;;<br />
--<br />
- Zm : .<br />
Narkosefrage. Berlin. Klin. Wochenschrift 1894. br. 53.<br />
ta Zur Statistik der Aethernarcose. Miinchn. med. Wochenschrift 1895. No 45.<br />
" Les Anaesthesiques. Pbysiologie et Application cbii:urgicale. 1890.<br />
,. Zum gegenwiirtigen Stand der Narkosefrnge. Ceutralblatt flir die gesammte 'l'he<br />
rapie. <strong>1896.</strong> Heft IX. i X.<br />
1s Uber den gegenwitrtigen Stand der Anaestbesirungsfrage. Inaug. Dissertation<br />
Hamburg 1895.<br />
April. 14.<br />
11 Chloroform by organic diseases of the heart. New York medic. record 1894.<br />
1s Centralblatt flir Chirurgie 1891. N o 43.<br />
ts Uber Aethernarkose, Central blatt fiir Cbirurgie 1892. N o 10.<br />
2o Gazette des hOpitaux 1890.<br />
21 Uber den Cbloroformtod und die Wirkung des Chloroforms auf.das Herz. Tberap.<br />
.M onatshefte 1888. str. 141.<br />
22 Die iiblen Zufalle bei und nach Chloroform und Aethernarkosen. Miinchn. med.<br />
W ochenschrift <strong>1896.</strong> N o 12.<br />
No 1. i 2.<br />
23 Eine neue Methode der allgemeine Narkose. Berl. klinist::he Wochenschrift. 1895.<br />
2< Uber Narkose ud Iocalanaesthesie. Fe3tschrift zur Feier d. 80-jiihr. Stiftungsfestes<br />
des arztl. Vereines · zu Hamburg 1895.<br />
2s Lebrbuch d. allg. Chirurgie. Leipzig 1895.<br />
2c Zur Aetbernarkose. Berl. klin. Wochenschrift. 1894. No. 51.<br />
21 Aethernarcose und Pn.eumonie. Deutsche med. '\Vochenscbrift 189G. No. 8.<br />
2s Handbuch der Inhalationsanaesthetica. Wiesbaden 1891.<br />
1 fi).<br />
Br. ll. Liečnfčkl Vlestnlk 1898. Illi l<br />
Po Harleyu i Sehenku29 chloroform u ničem ne mienja krvna tj elešca,<br />
po Schmiedebergu 80 raztvara crvena, a aether po Lerberu sl<br />
ne utječe na<br />
sadržaj haemoglobina, niti ne raztvara crvena, ali pomnaža biela krvna tjelešca.<br />
Kod chloroforma se krvni tlak snizuje, i to po polmsih londonskog chloroform<br />
comitća32 i Hyderabad chloroform komisije33 polagano, ali znatno, · dočim se<br />
kod aethera u početku diže, a kasnije samo neznatno snizuje (Kapeller, 94<br />
Hankel28). Wood86 ga dapače nazivlje · stimulansom za srdce. Tj elesna toplota<br />
pada kod jednog i drugog sredstva, nu po Bungneru 19 više kod aethera.<br />
Weil·3r. veli, da aether ne dj eluje pogubno na bubrege, dočim Deaver i<br />
Frese87 baš protivno tvrde, jer da su u 47·6% narkotiziranih našli bj elanče<br />
vine u mokraći: gdje je prije narkoze nije bilo. Rosenfeld 38 i Lerber 91 nalaze<br />
kod aethera riedko, i to samo prolaznu albuminuriju, a Eisendraht39 veli: da<br />
aet.her češće pojačuje postojeću nego chloroform, što i N ac hod 40 potvrdj uje,<br />
dočim Luthm·H i Schnitzler 16 opet ovdje protivno tvrde.<br />
Zoge von Manteuffel 22 hoće, da je aether manje pogibeljan od chloroforma,<br />
j('r se mogu za nj precizno staviti contraindikacije, dočim Mikuli cz 42<br />
veli, da to još nije dokazano. Ohloroform je svakako najpouzdaniji anaesthe<br />
ticum (Konig , 1 2 Mikulicz,'2 Clarke 17), narkoza , brže nastupa, jer je excitacija<br />
kraća, ona je s njime u svih slučajevih moguća, dočim kod aethera nije<br />
(Hailkel28). Narkoza s chlorofonnom se lahko podržaje, mirna je i duboka, što<br />
je osobito važno kod operacija, gdje moraj u sve mišice popustiti, a to je oso<br />
bito kod repozicije Jux·acija4 3 (Schnitzler15) i kod operacija u trbuhu (Konig,12<br />
Rossa, 8 Busse4 8). Kod posljednjih dolazi i to u obzir, što aether prouzrokuje po<br />
draženje dihala, a expectoracija nije moguća radi boli i opet radi težkog dje<br />
lovanja trbušnih mišica (Rossa8). Kod chlorofonna i kod aethera dolazi blju<br />
vanje, ali posije narkoze je češće kod chloroforma (Butter, 11 Darin.H)<br />
Ohloroform je spretniji, što za njega ne treba nikakav aparat, te se<br />
može uviek i brzo upotriebiti, što kod aethera nije moguće, jer treba masku.<br />
29 Wiener akad. Sitzungsbericbt L VIIL<br />
30 Uber die quantitative Eestimmung des Qhloroforms im Blute. Archiv. d. Heilkunde<br />
1867. str. 273.<br />
81 Uber die Einwirkung der Aethernarcose auf Blut u. Urin. Ina ug. Dissert. Bilsel <strong>1896.</strong><br />
32 Med. cbir. Transaction 1864. XL VII.<br />
ss The Lancet 1890.<br />
84 Anaesthetica. Deutsche Chimrgie 1880. Lieferung 20.<br />
ar. X. internat. med. Congress. Berlin 1890.<br />
'6 Djelovanje aethera na bubrege. Transactions of the american surgical association<br />
1895. str. 189 .<br />
37 Dj elovanje aetherove narkoze na mokrilo i spolovilo. Isto str. 197.<br />
38 Erfahrungen bei 150 Aetheruarkosen. Prag. med. W ochenscbrift <strong>1896.</strong> N o. 23.<br />
39 Uber den Einfl.uss von Aether und Chloroform auf die Nieren. Deutsche Zeitschrift<br />
fur Chirurgie. Bd. 40. Heft 5. i 6.<br />
40 Harnbefunde nach Chloroformnarkosen. Archiv f. klin. Chirurgie lld. 51. Heft 3.<br />
41 Uber Chloroformnachwirkungen. Centralblatt fiir Cbirurgie. 1892, No. 2.<br />
42 Chloroform oder Aether ? Berl. klin. Wochenschrift 1894. No. 46.<br />
43 Die combinirte Aether-Chloroformnar kose. Inaug. Dissert. Leipzig 1895.<br />
H Sur les anaestbesiques. Paris 1880.
262 Liečnićki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. ll.<br />
Chloroform je sgodnij i kod o.peracija u .licu i grlu {Konig/2 Gay, H' Kiister, H),<br />
jer ga nije potrebno neprestano podavati. On imade i tu prednost, da se može<br />
_d.avati uviek samo za narkozu potrebna najmanja doza., dočim to kod aethera<br />
nije moguće.<br />
Slučaji smrti u narkozi sigurno su češći kod chloroforma, nu imade dosta<br />
slučajeva, koji su se do sada njemu u grieh upisivali, a to su n. pr. nenadane<br />
smrti kod' lymphatično chlorotičnih indi vidua, koj i takove bolestnike stižu i<br />
kod drugih sgoda, ako im se srdce i živčevlje jako uzbudi (Kundrat 47). Kod<br />
chloroforma imade smrti uslied naknadnog dj elovanja, ako narkoza nekoliko<br />
sati traje (Franke!, 48 Manteuffel,49) nu naknadne smrti imade, akoprem to<br />
Br uns 26 poriče, i kod aethera (Rossa, 8) po Wagneru 6 dapače češće, nego kod<br />
chloroforma. Chloroform pro\l7,l'Okuje, ako se dugo udisuje salastu degeneracija<br />
srdca, jetara, bubrega i ošiti, što su Ungar50 i Strassmann 51 pokusi kod živo<br />
tinja, a Bobrow52 kod čovj eka opažali. Kod pokusa na životinjah nije Fueterfi 3<br />
kod aethera našao degeneracije nutarnjih organa, dočim Hankel28 veli, da nije<br />
sigurno, da ih ovaj ne bi pravio.<br />
Chloroformu se je takodjer spočitavalo, da ga plinski plamen raztvara u<br />
salim i uglj ičnu kiselinu, i da nastaje slobodni chlor, te da se time kvari zrak<br />
(L. Eisenlohr i C. Fermi, fi' Kunkel65). Solna kiselina i poglavito chlor u zraku<br />
prouzrokuje težko disanje, suzenje, kašalj i kihanje. Nu i za aether dokazao je<br />
Rehn, 56 da kod plinskog svjetla razvija acetylen i da tada zrak sadržaje lO<br />
pt'tta više ugljične kiseline, nego obično. Mana je aethera i to, što kod svjetla<br />
lbko explodira, jer se jako lahko upaljuje (Hankel28).<br />
·<br />
I experiment kušao je riešiti pitanje o cblorofurmu i aetheru, a to je u<br />
prvom redu radila Hyderabad komisija, ss koja. se je bezuvjetno izjaila za chlo<br />
roform. Najnoviji iztraživaoc na tom polju je Kionka,57 koji na temelju pokusa<br />
kod životinja dolazi do zaključaka : zajedničko je chloroformu i aetheru, da je za<br />
narkozu potrebita doza jako malena . .Aether imade širu zonu narkotiziranja t. j.<br />
najmanja količina, koja je dovoljna za narkozu, može se bez pogibeljnih poslie<br />
dica znatno prekoračiti. Chloroform djeluje neposredno na cirkulaciju . i respi<br />
raciju, te naskoro prestaje disanje i kucanje srdca, ako se dalje narkotizira.<br />
Aetber naprotiv ne djeluje niti na disanje niti na srdce, ali podražuje sluznice.<br />
45 Okolnosti, pod kojimi chloroform zaslužuje prednost pred aetherom. Transactions<br />
of the american surgical associations 1895. str. 177.<br />
46 XXII. Congress der deutschen Gesellschaft f. Chirurgie 1893.<br />
47 Zur Kenntniss der Chloroformtodes. Wien. klin. Wochenschrift 1895. No. 1-4.<br />
48 Uber Chloroformnachwirkung heim Menschen. Virchows Archiv. CXXIX str. 254.<br />
49 Uber Spattodesfiille nach N arkose. St. Peters burger med. W ocbenschrift 1895.<br />
No. 49. ...<br />
50 Vierteljahreschrift f. ge·icht. Medizin XXVII.<br />
51. Virchows Archiv CXV.<br />
52 Smrt uslied chloroforma. Vrač 1888. br. 16.<br />
51 Deutsche Zeitschrift f. Chirurgie XXIX. Heft l.<br />
54 Die Zersetzungsproducte des Chloroforms bei Chlorofomirung . in mit Flammen<br />
erleuchteten Raumen. :Al.·chiv f. Hygiene XIII. Heft 2.<br />
55 Uber die Zersetzung des Cbloroforrridampfes bei Gaslicht. Miincbn. med. W ochenschrift<br />
1890. No. 9.<br />
56 XXIV. Congress der deutschen Gesellschaft fiir Chirurgie 1894.<br />
67 Uber Chloroform-und Aet.hernarkose. v. Langenbeck' Archiv. Bd. L. Heft 2.<br />
·<br />
Br. 11. Liečnički Vlestnll< <strong>1896.</strong> 2613<br />
Niti klinička opažanja niti experimenat nisu riošili pitanje, da li je aether<br />
u toliko manje pogibeljan i sgodniji od chloroforma, da bi mu se absolutno<br />
morao predpostaviti. Jedino statistika više govori za aether, jer samo jedan sta<br />
tističar (Cyron16) nalazi više slučajeva smrti kod aethera, dočim svi drugi iz<br />
kazuju više za chloroform. On na ime ubraja i postnarkotične smrti, pa misli,<br />
da će se pokazati, kako je aetber nepovoljniji, ako se budu ubrajali i ovi slu<br />
čaji, koji svakako ovamo spadaju, jer su kano n. pr. pnenmonija nastale uslied<br />
narkoze.<br />
Andrews 58 računa l smrt na 2723 narkoza chloroformom, a na 23.204<br />
aetherom. Richardson69 našao je u 8 londonskih bolnica u god. 1848---:-:1860<br />
na 17.000 narkoza cbloroformom 1 smrt, a u god. 1865-1869 na 7600 nar<br />
koza 6, dakle l: 1250. U ametikanskom ratu 60 došlo je na 30.000 naroza<br />
chloroformom 7 smrti (l : 13.333); a u krimskom 6 1 na 30.000 samo 2<br />
(1 : 15.000). Cbapmann62 eieni, da na 16-20.000 narkoza dolazi l smrt. Rnd le<br />
računa, da se u 20 londonskih bolnica godimice narkotizira chlorofonnom oko<br />
8000 ljudi, a od tih da umre 3, dakle l: 2666. Billroth68 igubio je tek kod<br />
12.500 cbloroformovih narkoza prvog bolestnika, Nussbaum6' kod 15.000 ni<br />
jednog, a Konig65 kod prvih 7000 narkoza nijednog. John Morgan 66 računa<br />
postotak kod aethera l: 23.204, chloroforma l: 2873, mješavine aethera i chloroforma<br />
l : 5588.<br />
Najveća je statistika Gm·ltova, koji ju svake godine priobćuje na kongresu<br />
njem. družtva za chirurgiju. Na XX. kongresu 1891. priobćio je prvu te izka<br />
zuje postotak smrti za chloroform l : 257 4, · aetber l : 8435, cbloroformaether<br />
l: 2909, chloroformaetheralcobol l: 2461. Na XXI. 1892. za 2 godine opa<br />
žanja chloroform l: 26 14, aether 1: 3431, aetherchloroform l: 289 1, aether<br />
alcobol 0: 1380, bromaethyl 0: 1221, penta! l: 219. Na XXIII. 1893. za 3 go<br />
gine opažanja chloroform l: 2907, za aether O: 14.646, chloroformaether<br />
l: 4118, chloroformaetheralcohol O: 3440, bromaethyl l : 4555, penta! 1: 199.<br />
Na XXIII. 1894. za god. 1893/4. chlorofonn l: 1946, aether l : 5834. Za 4 go<br />
dine opažanja za chlorofor!fi l: 264:7, aether l: 13.160, chloroformaether 1: 8014.<br />
chloroformaetheralcohol l: 4190, bromaethyl l: 3770, pental l: 199. Na XXIV:<br />
1895. za 5 <strong>godina</strong> opažanja chloroform l: 2909, aether l: 6004, chloroform<br />
a her l: 10.162, chloroformaetberalcohol l: u745. Statistika aethera je povolj<br />
lllJa, nu zato kod njega češće dolazi pneumonija, pa je od 50 takovih umrlo<br />
30 bolestnika. (Bilo je god. 1894/5. u svem 15.712 aetherovih narkoza sa 8<br />
slučajeva smrti, pribrojimo li ovih 30, koji su svakako postnarkotični izlazi 1 : 417<br />
za aetber). U izvješću XXV. kongresa god. <strong>1896.</strong> ne nalazim Gurltove statistike.<br />
Od svih statističara jedini Cyron 16 nalazi za chloroform povoljniji postotak<br />
l : J 382 (3 1.803 narkoze s 23 slučaja smrti), a za aetber l : 872 ( 15.712 s 18<br />
68 New York medical Journal 1870. str. 443.<br />
69 On Death from Chloroform Medical Times 1870. Mai 7 and 21.<br />
60 Army circular of the United States.<br />
6 1 Bauderis, Revne des deux mondes, Avril 1857.<br />
62 Medical Times and Gazette. Oct. 23. 1858.<br />
6 3 Chloroformtod. W. med. Wochenschrift 1868. No 49.<br />
64 Anaesthetica. Pitha und Billroths Handbuch.<br />
en Centralblatt fiir Chirurgie 1877. str. 611.<br />
68 Britisch medical Journal 1872. October 12.
2G4 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. ll.<br />
smrti, od ovih 15 postnarkotičnih) . Još nepovoljniji je postotak, kako sam ga<br />
gore proračunao po Gurltovoj zadnjoj statistici .<br />
Težko je stvo riti statistiku, koja bi podavala pravn sliku, koja bi bila podpuno<br />
pravedna, te sva sredstva postav ila na .i·d naki temelj, uzima:jut\i n obzir<br />
sve okolnosti. Trebalo bi prije svega ustanoviti, koji slučajevi smrti se moraju<br />
narkozi pripisati, ako bolestnik tek posije narkoze umre. S druge opet strane<br />
morali bi fe odbiti oni slnra:jevi, gdje bolestnik doduše umre u narkozi, ali ne<br />
od narkoze n. pr. ako mu dodje bljuvotina u dušnik, pa se zadui, smrt od<br />
kljenuti srdca n.mbolije, te stanovi ti sl nčaj i<br />
smrti, koji sn se za operacije f'gadjali i· prije, nego što se je poznavala narkoza.<br />
Narkoza bez pogibelji valjda će uviek ostati pium desideriurn, a pitanje<br />
aether versus ehloroform, težlro da re se ikada riešili, jer svako od ovih sred<br />
stava imade svoje mane i opet svoje prednosti, a i pak im je djelovanje previše<br />
slično, da b i se lahko moglo odlučiti za koje od njih.<br />
Nu ora neodlučnost ne može pomutiti slavlja, kada slavimo eto prvu od<br />
ov ih velikih medieinskih stečevina ovog vieka, jer nam ona pokazuje, da naša<br />
znanost ne počiva, nego da nviek radi, da uviek hrli k napredku i nsavršenjn.<br />
I s toga vedra lica i puni nade gledamo u budućnost, stu paj ući k plemen ito m<br />
i svetom ci lju za korist i boljak čovječanstm.<br />
Totalna exstirpacija materice per vaginam radi Oarcinoma.<br />
,Od dra. Dragutina Barkovića, sekund. liečnika u bolnici mil. sestara u Zagrebu.<br />
(Svršetak.)<br />
Rak na grljku i rodničnom njegovom dieln (Carcinoma cervicis et por<br />
tionis vaginalis) širi se ly mp batičnim žiljem , koje ide uz art. uterinu. Vezivo<br />
oko te arterije zove s e Li g. cardinalia ; to · je vezivo kod raka veoma rano za<br />
hvaćeno. Kad je tn naprednija infiltracija, ćutimo je iz rodnice ; hoćemo li<br />
pak, da prve početke te infiltracije upoznamo, moi"a da iztražujemo kroz rcctnm<br />
i odatle ćutimo -naj bolj e i n ajsigumije prve početke te infiltracij e.<br />
Ž ilje ··Jymphatično, po tom i · i nfiltrati iza raka trnpka materiee idu uz<br />
gornji rub široke sveze materice (ligament. latum) izpod jajovoda. 'I'i se in<br />
:fi ltrati težko razlikuju od zapale jajovoda (Salpingitis), a nešto poveć.ane retro<br />
peritoneal ne zliezde težko se konstatiraju i kod tankih stienka trbd1a.<br />
N egihivost m
21iH Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 11.<br />
Mogu se obje metode i kombinirati ; što se Jako pod veže, pod vezuje se,<br />
ostalo se prima klieštami.<br />
Ako je i·odnica preuzka, možemo po- Diihrssenu sa svake strane u nju do<br />
medjice zai·ezati i tim ju prostranijom učiniti (Scheidendammschnitt).<br />
Schuehardt u najnovije vrieme publicira svoju t. Z". paravaginalnu metodu,<br />
koja u tom sastoji, da se posred lieve stienke rodnice prama _medjici<br />
veoma obilno i duboko zareže i sa te strane paravaglnalno materica izvadi.<br />
Kod obične totalne exstirpacije se mjehur i m·eteri veoma lako ozliede.<br />
Ako je pak te dielove zahvatio, ne da se ozleda zapriečiti, inače je tehnika<br />
kriva.<br />
Krvarenje može veoma lahko nastupiti, ako ligature popuste. To često biva.<br />
Ako se vidi, koja je ligatura popustila, ima se ponovno podvezati ; ako se pak<br />
ne vidi, ima se čvrsto tamponirati. Ako tamponada ne zaustavi krv, ima se<br />
per laparotomiam potražiti, ·odakle krv ide i dotičnu žilu podvezati.<br />
Prigovorilo se francezkoj metodi, da je veća mogućnost infekcije, nego<br />
li kod njemačke, jer se potrl>tlšnica ne sašije. To se daje tim prepriečiti, ako<br />
se poslie operacije po Zweifel-u jednim slojem jodofonn-gaza zatvori peritone<br />
alna šupljina, u taj sloj ne dira se prije 10 dana, t. j. dotle, dok se nije ta<br />
šupljina zatvorila.<br />
.<br />
Da su boli, što no ih zadavaju kliešte, velike, ne možemo potvrditi. Neka<br />
pogibelj leži - u tom, da može nastupiti jače kn·arenje, kad se kliešte odstrane.<br />
To se daje tim prepriečiti, ako se kliešte M 36 sati odstrane.<br />
Jer su se ipak više puta recidive uslied uciepljenja (Impfrecidiv) poka<br />
zale, to je Makenrodt 10 slučajeva raka materice (od kojih su dra umrla posije<br />
operacije) publicirao, gdje je u nekih thermocauterom, u nekih posebno kon<br />
struiranim galvanocauterom matericu per vaginam izvadio. (Galvanocauterom<br />
za to, jer je izvanredna vrućina thermocautera preveć okolinu spalila.)<br />
Taj način zahtieva izvanrednu tehniku, a nije izključeno krvarenje iz art.<br />
uterine (koju ipak mora da kliestima zahvati), a i težko je mjehur od materice<br />
bez ozlede , odljuštiti. Osim toga se pos lie tako izdašnoga paienja mnogo otrovnih<br />
substancija načini, koje bi bolestniku veoma škoditi mogle, tako n. pr. nije<br />
izključena mogućnost, da li nije jedna bolestnica Makenrodt-ova od toga umrla.<br />
Ako je rak trupka.velik, a stienke tanke, izciedak obilan gangraenozan,<br />
preporuča Hochen.egg i Herzfeld sacralnu metodu, a E. Zuke;kandl i Wolfler<br />
parasacralnu metodu _totalne exstirpacije materiee.<br />
·<br />
. ·.· - Oto Zukerkandl opisao je svoju perinealnu nietodu u jesto vao-inalne,<br />
. medjicu ·poprie.ko prerže i izmedju rectuma i rodnice udj do Douglas-a 0 ovoga<br />
otvori i odatle matericu izvadi. Ta nwtoda zahtieva . veliku gibivost m'aterice,<br />
a u takvom je slučaju mnogo priličnija obična mginalna metoda. .<br />
Obćenito može se reći, da bolestnice totalnu exstirpaciju per vagi nam d·,bro<br />
podnašaju. Osim neugodnosti i poslir.dica narkoze traju . boli 2-'-3 dana a već<br />
14. dan ustaju.<br />
·<br />
· ' .<br />
. • . Mota)itet us lied o pPracije. veoma je maen. Zweifel ima n. pr. od 102<br />
,<br />
slucaJa 7 /0 , Schauta do g. 1894. od 140 slučaJeva 8·5% (t. j. 12 ih je umrlo),<br />
a ._Ohsbau . enu je o?. zadnjih 100 slučajeva samo l umro, i to od seJlsis, od<br />
koJe Je priJe operaCIJe obolila bila, tako, da je % O.<br />
.<br />
Br; 11. Llečničkl. V1estn1k <strong>1896.</strong><br />
---------------<br />
·· ···· ···-······ ..<br />
---- -- --<br />
Što se tiče rad.ikahiog liečenja, to su rewltati različni kod raznih opel'l.\·<br />
teura. Ako se račtina, da je bolestnik izliečen, ako se poslie dx!::B._:odjne ne po·<br />
kaže recidiva, .to je kod · proširene indikacije (t. j. ako su parametrije i noHt.o<br />
infiltrirane) oko 47% izliečeno.<br />
Neuropatholožka kazuistika.<br />
Č e t ir i .s l u č aj a E n e e p h a l i t i s a p o s t o ma t o s a:x·<br />
Od dra. Franje Gutschy-ja, sekundarnog liečnika u bolnici milosrdnih sestarn.<br />
U ova zadnja dYa mjeseca desila su se u našoj bolnici četiri slučaj11 nb·<br />
scedirajuće upale mozga, :odnosno moždjanili opna na odjelih gg. primrwinsn,<br />
dra. Kosirnika i dra Wikerhausera, kojim ujedno odmah najsrdačniju hvl\ltl<br />
izričem; da su mi slučajeve prepustili. 'rako sam slobodan, pa ć'u vam· ih red:Vut<br />
prema 'njihovoj interesantnosti priobćiti.<br />
Prvi slučaj tiče se neke 25 god. stare, udate nadničarke. Marije 1!'.: IRtrt<br />
došla .je . dne 8 . . rujna t. g. u bolnicu, te se tužila na silne. holi 'u lievom uhu ,.<br />
koje da već navodno tjedan dana traju, uz . to da ima zimicu, , koja čas .jonJn,<br />
čas opet .dolazi. , Za to vri eme da joj je lieva strana lica natekla, nu od dia· dnrm,<br />
odkad joj gnoj na lievo uho procurio, oteklina nešto prolazi. Bolestnica navodno -<br />
nije prije.· nikada bolestna bila .. Stat. praes. : Bolestnica je dobt·o ugojena, bliedtt,<br />
jezik suh, temperatura na večer 39°, hil o frekventno, somnoleilt.na. ;_ Mokrarn<br />
ne ima bjelanjka ni šećera, organi inače zdravi. Ciela lie va · strana lica je oedematozna,<br />
proeess; mastoid . . te strane osjetljiv, koža ·na njemu crveno zažarenu.;.<br />
iz uha curi smrdeći, gusti gnoj, bubnjić je. perforiran. Za osam dana tempera·<br />
tura polako popušta, te postaj e normalna, isto tako prolazi i oteklina, . osjetljivost<br />
i somnolentnost.<br />
12. rujna u jutro opazi bolestnica, da joj je desna ruka slabija od ,lieve,<br />
a do posije podne oslabi i desna noga, te ne može da · ide, dočim je . desna<br />
ruka postala posve kljenuta: I dolnji je facialis te strane paralytičan ; .govor je.<br />
otegoće-n. Bolestnica postaje opet somnolentna, bljuje, puls je retardiran. :<br />
Sve te kljenuti na desnoj polovici tiela nastaji1; kako izt<br />
i če m, succesivno, . najprije dolnji facialis, onda. ruka, onda noga, · tako da<br />
je -tek za 24 sata kompletna desna hemiplegia (Hemiplegia facici-hypoglossobrachio-cniralis<br />
dextra) nuz motori čnu aphaziju; bolestnica, akoprem<br />
razumije, što joj se govori, može samo riečcu "ne". progororiti.<br />
•re succesivno izolirano nastale kljenuti, nuz m o t or i č n u a p h a z iju,<br />
stricte i nedvojbeno nas upućujti, da tražimo uzrok istim u laeziji moždjanske<br />
k01·ine, u psychomotoričnih poljih korins, u gyri Rolandici (odnosno i u susjednoj<br />
Brocainoj vijugi) na kljenuti contralateralnoj, dakle lievoj hemisphaeri. L ta je<br />
laezija morala: upravo ondje nastati, a ne u okolišu(manjkanje irritativnih symptQma)<br />
i dotična polja k01·ine d e s tr u ir a t i.<br />
Aetioložki moment sam govori, da je .ta laezija suppurativni proces, da<br />
se :radi o t. zv. otitičnoin. abscesu mozga. Diagnosticirajući bo ab.<br />
sces mozga, moramo tri momenta pred očima imati : moramo absces kao takav<br />
* Predavo · u jesečnoj skupštini s bora Jie čnika li:r:iU . . Hrvatske i Slavonije . dne 2S<br />
listopada <strong>1896.</strong><br />
·<br />
.<br />
'<br />
2G7
268 LJečnički Vie 3tnik <strong>1896.</strong><br />
----- -----------<br />
upoznati, moramo ga po mogućnosti strogo lokalizirati, i njegovo mjesto i obseg,<br />
i upoznati primarni proces, na temelju kojega se je razvio, u kratko, valja nam<br />
učiniti : a) iiosologičnu, b) topologičnu i e) aetiologičnu diagnozu. Sve te tri točke<br />
dale su se u tom slučaju sigurno i jasno ustanoviti, tako, da se je taj topologični<br />
Iokalno-diagnostički moment mogao i terapeutički, odnosno kiruržki izrabiti.<br />
Dne 15. rujna učini g, primarius dr Wikerhauser trepanaciju nad<br />
Iievimi gyri Rolandici. Aspiracijom dobilo se najprije moždjanog detritusa (u<br />
okolini abscesa), a onda se :naišlo na gusti, smrderi gnoj. 'l'amo urinut je<br />
drain, iz kojega izcuri za operacije napršnjak gnoja.<br />
Bolestnica umre ipak četiri dana iza operacije dne 19. rujna u 9 sati na<br />
večer. Sekcija potvrdila je nosologirnu i topologičnu diagnozu, ali gornjom<br />
intaktnom vijugom frontalnog režnja bio je absces razdidjen u dm diela: n<br />
gornji veći i u dolnji manji. 'l'a za čudo intaktna vijuga bila je uzrokom, da je<br />
samo dolnji absces drainiran, dočim se gornji nije izprazniti mogao.<br />
IL Jakov V., 33 god. star, zidar, rodom iz gor. Radgona, zadobi dne 30.<br />
rujna kod radnje iz visine od prilike 3 metra udarac željeznom "klamfom" u<br />
zaliljak. "Kiamfa" udarila ga tolikom silom, da se je nekoiiko puta o kren ula<br />
i svojim šiljkom ostala ubodena u zatiljku, te mu ju tek drug izvadio. U taj<br />
hip, kako ga "klamfa" udarila, izgubio je svi est ; tek kada su ga položili u fijaker,<br />
sjeća se, da je nešto k sebi došao. Oćutio je veliku slabinu, jedva mogao udami<br />
micati, te je nekoliko puta bljuvao. Priapizma niti ejakulacije seminis nije bilo.<br />
7. listopada, osmi dan iza zadobivene ozlede, kada sam bolestnika prvi<br />
put pretražio, pokazivao je sliecleći nalaz : Iz ranice u zatiljku više lievo u niveau-u<br />
III - IV. vratnog kralježaka ci edi se neprestano liquor cerebro-spinalis.<br />
Temperatura, koja je za prvih pet dana ozlede bila subnormalna (36°-36·8°),<br />
šesti dan poslie podne povisila se na 39·4° i ostala povišena do nekoliko dana<br />
pred smrt. Bilo nešto retardirano, obćenita slabost, bolestnik tuži se na boli<br />
na mjestu ozlede, te ne može glavom kretati. Disanje je nešto otegoćeno, bo<br />
Iestniku se čini, kano da mu nešto sapu suzdržaje; osobito ima potežkoća, kada<br />
kašlje i dulje govori ; govor mu je, što no se veli, coup iran. Typus disanja je<br />
thorakalan, abdominalni je neizvediv.<br />
Na lievom oku ima symptome ocul opupillarne kljenuti, t. j.<br />
lieva pupilla je manja (Myosis sympathica), očni proporak (Lidspalte) nešto<br />
sužen (Blepharoptosis sympathica), a očna jedarka nešto upala (Retrusio bulbi),·<br />
inače reagiraju pupille dobro. Bolestnik se nio znoji, vasomotori su vrlo razdražljivi,<br />
tako, ela se po koži noktom pisati može (!'homme dermografique).<br />
Kada izpruži jezik, od mire isti na li evo (k lj e n u t l i e v o g 11. hypog<br />
l o s s u s a), usli ed čega postoji i litteralna dysarthrija. Poremećenja u ukusu<br />
ne ima. Stisak lieve ruke znatno je slabiji od desne.<br />
Kožna oćutlj ivost posvuda je nešto živahnija, isto tako i žilni i kožni refleksi,<br />
kod kojih ne ima nikakove lateralne različnosti.<br />
Kod druge pretrage dne 2 L. li
270 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 11.<br />
----- -- ---- -·-- · -·····-- -·· ·----------- -·----- -- --<br />
J učeranj a autopija (dne 25. listopada) to je i potvrdila. Šiljak .klamfe",<br />
kako se je sondiraojcm jasno izpostavilo, iao je u mekoti zatiljka u visini III.<br />
i IV. vratnog kralježnjaka koso napram gori kroz atlanto-oeci pital ni sglob na<br />
stražnjoj lievoj peripheriji velike zatilj ne rupe (f01·a men occip. magn.), i ozli cdio<br />
direktno lievi u. hyp ogl ossus.<br />
Hrh tenjača i p roduljeni mozak bili su posve u gnojno-seroznoj tek uini .<br />
Gnojna upala hrhtenjačnih i m ozgovnih opna propuzila aseendinij ui na bazis<br />
(inde areza i gornjeg fac.) i na convexitct mozga, i to nalazila se guoj na<br />
infiltracija l i e v o nad frontal nim režnjmn i duž krvnog žilja Sylvijevc jarngn<br />
i nad gyri Rolandici (inde fibrilaruo i klonično trzanje desne polovice), dočim<br />
. je na d e s n o j strani moždjan. površine bila gnojna infiltracija ponajviše na<br />
prednjem polu.<br />
V e l i k i g a n g l i ji (Stammganglien) desno, inclusive desne c ap<br />
s u l e i n ter n e lJ i l i s u k a š a s t o p o s v e raz m e k š a n i (vidi p. 269 al . 3(i-B!:J).<br />
III. Josipa Kl., 22 god. stara, služkinja, čvrstog tj elesnog ustroja i zd rava<br />
izgleda, primljena bi 12. listopada .o. g. u bolnicu, jer se tužila, da ve0 od dulje<br />
vremena boluje od želnclca, kadkada da i bljuje i mrči joj (Eingenonuneuheit)<br />
glava. 'l'reu nu svnga boravka u bolnici naglo preminu.<br />
Kod autopsije našao se u l ievoj hemisphaeri malih modjana učahuren<br />
ognojak (abgekapselter Eitt>rherd) od velieine golubinjeg jajeta, koji je na gor<br />
. njoj površini tanku !amelu mozgovine prodro, tako da se je smrd ećeg gu:stog<br />
gnoja i izvana nala.zilo. Pia mater posvuda odebljala, na dolnjoj stra.ni mozga<br />
neprozirna i mlječaste boje. (Slučaj više manjo latentnog abscesa možcljana.)<br />
IV. Što se napokon četvrtoga slučaja tiče, to je isti, jedva da se je dia<br />
gnoza naslutila (nota bene bez aoamnest. data) i jedva ela se je stat. praes.<br />
površno mogao ustanoviti, tri dana nakon dolazka u bolnieu (od 22. do 26.<br />
kolov .) na vlastitu odgovornost iz bolnice odpušton. Bio je to 22 god. stari<br />
Marko S., seljak iz Trnja. Došao je u bc,Jni cu posve k a h e k t i č a n, sa g l a v oboljom,<br />
vrtoglavicom i mučninom, bez temperatura. him toga<br />
bio je silno a p a t i ča n, tako, da se je ocl njnga jnclva moglo saZJiati, da je<br />
ve od 3 mjese
l!7i! Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 11.<br />
U nekih izvješćih spomipje se medju ostalimi obrambenimi mjerami proti širenju kakove<br />
zarazne bolesti i ta odredba, da se svi bolestnici, oboljeli na kakovoj zaraznoj bolesti,<br />
premjeste ma i silom u bolnice.<br />
Što se tiče tog prisilnog premještenja bolestnika bolujućih ns. zaraznih bolesti u bolnice,<br />
upozoruje se to poglavarstvo, da je t.akovo samo ondje opravdano i dozvoljeno, gdje<br />
okolnosti ne dopuštaju osamljenje, njegu i liečenje bolestnika i gdje bi provedenj e zdrav<br />
stveno-redarstvenih mjera bez premještenja nemoguće bilo.<br />
Za strogo proveđenje te naredbe odgovoran je .osobno gradonačelnik.<br />
Naredba · brv.-slav.-dalm. zemaljske vlade, odjela za unutarnje poslove, od 4. prosinca<br />
1895. broJ 64.015., o postupku liečitbe diite••ije ljekovitoDl surutkont (za kr.<br />
županijske oblasti).<br />
Ovostranom naredbom od 10. travnja 1895. br. 18.702., i.zclala je kr. zemaljska vlada<br />
naputak, kako valja da uredski liečnici postupaju liečeći difteriju liekovitom surutkom.<br />
Kr. zemaljska vlada opazila je ponovno, da liečnici, vršeći ovu naredbu, ne postupaju<br />
onim načinom, kako to smislu ove naredbe odgovara, ela se naime porabom surutke obo<br />
lj elim žiteljem doista pruži pomoć, te da se uzmogne statistički valjano motriti i ustanov·<br />
ljivati dj elovanje toga lieka.<br />
Pozivlje se s toga ta kr. županijska oblast (to gradsko poglavarstvo), da svojim ured<br />
skim liečnikom naloži, da u svakom slučaju liečenja difterije upotriebe či tavu bočicu su<br />
rutke, a ne da uštrcaju samo 3-4 cem., kako je to mjestimice dosele bivalo.<br />
Začetnici toga načina liečenja difterije izrično nalažu, da se u lakih slučajevih oho<br />
lj en.ja od Behriugove smutke cieli sadržaj bočice br. I. od Scheringove surutke sadrhj<br />
jedne bočice, - u težih slučajevih od Behringove smutke ciele sadržaj bočice br. II.,<br />
od scerin<br />
ove s rntke sadržaj dviju bočica, odnosno u vrlo tezkih slučajevih oboljenja<br />
_<br />
<br />
drug1 1 treć1 dan Iza prvoga uštrcanja svaki put još po jedna bočica Behringove surutke<br />
br. II. odnosno sadržaj dviju bočica Scheringove surutke uštrca. . .<br />
Isti po tupak valja bezodvlačno provesti takodjer u svakom slučaju bez iznimke, gdj e<br />
.<br />
<br />
se JO ustanovila krupozna razbolja grška (Laryngitis croupoaa) i u slučajevima, gdje se<br />
sluznica grla čistom ukazuje.<br />
Za imunizaciju valja ela se uštrca najmanje 1-2 cm. Behringove surutke br. I. ili<br />
Scheringove surutke.<br />
. e valja dakle da liečnici u tom obziru postupaju po svojoj uvidjavnosti i volji,<br />
već 1m Je dužnost, da se drže strogo tih odredaba.<br />
Ako dakle ne doteče jedno uštrcanje, valja da se dotični liečnik bolestniku - ako<br />
taj stan je izpod 10 kilometara od sjedišta liečuikova udaljena, i ako kod diftrije nije<br />
prošlo VIŠe no 3 dana, a kod kruposnog razbolja grška (Laryngitis crouposa) 48 sati od<br />
početka bolesti, jer uštrcanje surutke poslije 3 dana odnosno 48 sati oboljenja obično više<br />
ne · pomaže - drugi dan opet doveze i ako bude potrebno u štrca ili ako je bolestni k preko<br />
10 kilometara udaljen, to valja, da liečnik ostane kod bolestnika i dotle ga surutkom lieči,<br />
do bolest e oln'ene na bolje ili dok se liečnik ne uvjeri, da je bolest tako mah preuzela,<br />
da l uštrcanJe surutke već pomoći neće. A valja da liečnik bolestnika motri i poslie što<br />
je ozdravio, te nastoji uglaviti, jesu li nastale kakove komplikacije ili kakove posliedice<br />
uštrcanja. Za to će medju ostalim i za slučaj, da se pojavi kakova posliedica potražiti oba<br />
viesti od bolestnikovih domara.<br />
Nepostupa li se ovako, to je trošak za surutku i liečnikovo putovanje suvišan i osujećena<br />
namjera kr. zem. vlade. .<br />
Primjećuje se tim povodom nadalje, da je s negodovanjem opaženo, da se 14-dnevna<br />
izvješća kotarskih liečnika za vladajućih zaraznih bolesti nepodnašaju u opredieljeno vrieme<br />
već 3-4 tjedna kasnije, često za dva do tri razd obja uj edno; da neki žup. fizici ne sa<br />
stavlj j l iz izkaznih skrižalja podnešeni po kot liečnicib, preglednu izkaznu skrižaljku,<br />
što b1 JU trebalo vazda uz IZVJeŠĆe kot. hečnika zemaljskoj vladi podastrieti, da gore po<br />
menltim izkazni skrižaljkam ne prileže izvješća žup. fizika, iz kojih bi se razabrati moglo,<br />
da h su se u sm1slu §. 20. zakona od 24. siečnja 1894. o uredjenjn zdravstvene službe županijski<br />
fizici osobno uvjerili o obstanku prijavljene epidemije, tečajem te epidemije nad-<br />
llr. ll. Liečničkt Viel:ILn1k 1806. i!71l<br />
zirali poslovanj e kotarskih odnosno obćinskih liečnika i izdnvali nužduo lH>h'olme zrll'llv<br />
stveno-redarstvene mj ere za ugušeoje bolesti ; da se ne podnnnju izkazne skrižaljke o liu·<br />
čenju difterije surutkom zajedno sa putnimi dnevnici dotičnih liečnika već svako poHubno.<br />
Uslied toga obnalazi kr. zem. vlada odrediti :<br />
l. da u buduće početkom svake prijavljene epidemij e žup. fizik izadje na lice mj uHta<br />
i ustanovivši narav bolesti izjavi, da li se bolest imade držati epidemički vladajućom ill<br />
sporadičnom, odredivši uj edno sve što treba, da se bolest uguši ;<br />
2. da, bude li ta bolest epidemički vladajućom proglašena, županijski fizik po po·<br />
trebi, ali bar svakih 14 daua jedan put zalazi u zaražena mjesta i nadzire poslovanje lieč<br />
nika, a napose, da li je ta bolest svoj epidemički značaj izgubila i sporadički vlnd1\jućom<br />
postala ili da Ji je već ugušena, pak da se ovako zaprieči suvišno putovanje kotarskih ud<br />
nosno obćinskih liečnika ;<br />
3. da se, ako su se zarazne bolesti imenito difterija, boginje, srdobol, 1ikrlet uzolo<br />
znatnije širiti, kotarski odnosno obćinski liečnik eksponira u zaražena mj esta sve dok au<br />
bolest ne uguši, da se dižu privremene bolnice, ili ako jih sbog postojećih prilika nije mo·<br />
guće podići, da se težki slučajevi obolenja od pošaline, srdoboli i škrleta, (ako so kod po·<br />
tonje bolesti komplikacij e, osim difterij e, pojave) dade premjestiti u obližje bolnice, u ko·<br />
liko je to prama udaljenosti bolnice iole moguće. Nedozvoljuje se pako premještenjo ko<br />
zičavih ili bolujućih od difterije, i to sbog velike pogibelji, da bi se takovim postupkom<br />
bolest raznašala.<br />
Ovo premještenje · bolestnika u bolnice valja takodjer za sporadičke slučajeve gore<br />
pomenutih bolesti ; nu. primjećuje se, ela je premještenje bolestnika u bolnice ma i silom<br />
samo ondje opravdano, gdje okolnosti ne dopuštaju osamljenje, njegu i liečenje bolestnika,<br />
i gdje je time proveđenje zdravstveno-redarstvenih mj era moguće.<br />
Kozičave i na difteriji bolujuće valja posvema osamiti, te namjestivši stražu, zaprie<br />
čiti doticaj s drugimi žitelji mjesta, a uj edno ciepljenjem i dociepljivanjem boginja odnosno<br />
nštrcavanj em Beb1ingove surutke žiteljstvo imunizirati.<br />
Kod kašlja hripavca valja uredskim liečnikom pojav bolesti na licu mjesta ustanoviti.<br />
Nije pako potrebno, da se liečnici radi liečenja te bolesti voze u zaražena mj esta. Za iso<br />
laciju oboljele dj ece, u koliko je provediva, za liečenje dj ece i za eventualni zatvor škole .<br />
valja da liečuik ustanovljnjuć bolest shodno odredi odnosno predlog učini ;<br />
4. da županijski fizici iz skrižaljkah kotarskih liečnika točno sastavljaju glavnu iz<br />
kaznu slnižaljku, te da ovu uz svoje izvješće podnesu kr. zemaljskoj vladi u pravo doba,<br />
a kotarske odnosno obćinske liečoike, koji bi svojim nemarom zapriečili taj pravodobni<br />
podnasak i koji ne bi svoju dužnost savjestno i propisno vršili kod ugušenja i liečenja za<br />
raznih bolesti i kod provedenja zdravstveno-redarstvenih mjera, ima kr. županijska oblast<br />
redovnom novčanom globom na to prichžati, i ako bi to bezuspješno bilo, pod disciplinarnu<br />
iztragu staviti ;<br />
5. da se putni dnevnici županijskih fizika za ova i sva druga putovanja, što ih mo<br />
raju obavljati za nadzor u smislu § 20 . .zak. od 24. siečnja 1894., o uredjenju zdravstvene<br />
službe, namiriti imadu iz županijske zaklade, nipošto pako iz zaklade uzadruženih zdrav<br />
stvenih obćina. Samo za nadziranje trachoma i iiečenje difterije surutkom imadu se putni<br />
dnevnici predložiti zemaljskoj vladi na doznačenje iz zemaljskog budgeta ;<br />
6. da se putni dnevnici za liečenje difterije surutkom uj edno sa tičućim se tih pu<br />
tovanja izvješći i skrižaljkami podnesu kr. zemalj. vladi, a ne kako je to dosele bivalo,<br />
svako posebno za se.<br />
7. da županijski fizici izpitaju putne dnevnike kotarskih i obćinskih liečnika za lie<br />
čenje difterije surutkom, za epidemije .j za ambulatorno liečenje trachoma prije, nego li se<br />
podastiru kr. zem. vladi, uvjerivši se, da li su zaračunana putovanja u suglasju sa odred<br />
barni županijske odnosno kotarske oblasti, a kod trachoma sa po kr. zem. vladi "izdanom<br />
putnom osnovom, a naidju li na neopravdano zaračunauje, vaja da vrate te putne dnevnike<br />
računopoložiteljem uz nalog, da se opravdaj u radi tog nepravilnog postupka i da se<br />
u slučaju krivnje stave pod disciplinarnu iztragu. Županijski fizici imadu toga radi sve u<br />
redu pronadjene putne dnevnike svojim "vidio" označiti .<br />
Za strogo provedenje te nnredbe odgovoran je osobno kr. podžupan.
274 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. ll.<br />
Zdravstvena izvješća.<br />
Grad Mitrovica. (Gradski pzik dr. P a ić.)<br />
.<br />
Stanje zdravlja ovogradskog pučanstva bijaše minule četvrti pogledom na pobol i<br />
· na pomor povoljno, a vrst bolesti ponajviše neopredieljive naravi.<br />
Tečajem iste četvrti umrlo je u ovome gradu svega 63 osobe ; ·iste su bolovale od<br />
sliedećih bolesti·: od upale pluća, od upale crieva, od difterije, od upale možd. hrbtenjačke,.<br />
. od babinje groznice i od sušice hrbtenj. moždane od krvotoka, od otoka u mozgu, od<br />
mane srdca, od gnjilca materice i udavio se po l, od upale mozg. opnica, od Brightove<br />
bolesti i mrtyorodjeno po 2, od boginja 3, od sušice staračke po 6, od plućne tuberkuloze 12,<br />
od grčeva kod djece 14, od sušice dj ečije 17.<br />
Okružno obćinska javna bolnica u Mitrovici. (Primarni liečnik dr • .Ni<br />
. kola Vuji ć.)<br />
Koncem II. četvrti <strong>1896.</strong> preostalo je u liečenju 42 bolestnika, tečajem III. četvrti<br />
<strong>1896.</strong> priraslo je 194, svega je dakle u III. četvrt.i liečeno 236 bolestnika ; od ovih je iz<br />
. liečeno 153, poboljšano 20, nezdravo odpušteno 8, pomrlo lO ; cielokupni broj od pada iznosi<br />
dakle 191. Koncem III. četvrti preostaje u liečenju 45 bolestuika.<br />
·<br />
Bolestici, liečeni ove četvrti, bolovahu : od obćenitih bolesti 35, od škrofuloze i tuberkuloze<br />
13, od patvorine l, od bolesti živčevlja 10, od bolesti očijlm 51, od bolesti uha l,<br />
od bolesti dihala 9, od bolesti kolotecila 2, od bolesti probavila 17, od bolesti močila 4,<br />
od spolnih bolesti 8, od bludnih bolesti 32, od bolesti kože 21, od bolesti kostiju 4, od<br />
bolesti sglobova l, ozleda bilo je svega 29.<br />
Od važnijih slučajeva valja sliedeće 'iztaknuti :<br />
M. F., 60 <strong>godina</strong> star, nadničar iz Mitrovice, u namjeri da svom životu učini kraj,<br />
prostrelio se iz samokresa kroz želudac, i odmah donešen u bolnicu. Za divno čudo nije<br />
.od strane peritonea absolutno nikakove reakcije bilo . . Tečaj posve afebrilan. Rana je gnoj<br />
enjem zacielila i bolestnik je posije 34 dana bolničke nj ege odpušten kući.<br />
V. M.,_ 45 <strong>godina</strong> star, ·nadničar iz Gjurgjeva, postradao je u svom poslu vlastitom<br />
nepažnjom. ·Jedan vol; oo kojeg se bavio, nasrne rogom na nj ega i ubode ga pod lievo<br />
pazuho, te ga izdigne gore. · Na sreću nij e ništa važnijeg ozliedjeno ; 6 cm t. široka i toliko<br />
isto duboka rana zacielila je per primam.<br />
I. V., 50 <strong>godina</strong> star, nadničar iz Berovca, zadobio je u krčmi težku ranu ubodinu<br />
na liev'om hypogastriuni.-u. Četiri cmt. duga rana, kroz koju je od prilike 45 cmt. dugački<br />
komad tankog crieva prolabirao. Crievo je nožem na dva mjesta skroz probodeno bilo.<br />
Ozledjeni je odmah donešen u bolnicu i tu mu je crievo šiveno. Obe rane na tankom<br />
eri evu · su na d vie etaže po Lem bertu tankom svilom (fortlaufende N ah t) . sašivene, zatim<br />
rana u trbuhu herniotomom prema gore i dole proširena i crievo reponirana. Za sve to<br />
· vrieme šivenja neprestano se duvao prah od jodoforma na rane i crieva. Zatim je trbuh<br />
· na · d vie etaže saši ven. Bolestnik je za prvih 6 dana dobivao tri puta na dan maksimalne<br />
. doze opiuma u namjeri, da se clievo paralizira, i da se obrazuju adhezije, i držan je u<br />
absolutnoj dij eti. Izprva se pokazivahu simptomi nadražaja potrbušine (bljuvanje, meteorismus,<br />
bolovi), no isti naskoro prestadoše tako, da je bolestnik mogao poslie 10 dana<br />
listati i hodati. Tečaj posve afrebrilan, i bolestnik je iz bolnice podpuno zdrav odpušten.<br />
Od operacij a provedene su sliedeće: ·<br />
Operatio phimosis sec. Roser l, Tonsillotomia 2, Punctio abdominis l, Extractio<br />
·· cataraCtae sec. Graefe 2, · Operati o fistulae rectovaginalis l, Am pu tati o mammae ppt. carcin<br />
oma l, Sutura intestini post vulnus punctum 1.<br />
·<br />
Operatio trichiasis sec. Flarer 4, sec. Pannas Snellen 5, sec. Pannas 2, Sutura en<br />
. tropii spastiCi sec. Snellen l.<br />
Predmetom sudbene iztrage bilo je 4 lahke i ll težkih ozleda.<br />
'Br. 11. Liečnički Vieslnik <strong>1896.</strong> 27f><br />
.· Iz. stranih listova.<br />
Dr. A. Hoek u Beču: Merlikamentozno liečenje katan·ha c·rievlja ko.d dojenčad-i.<br />
(Wiener Medic. Blatter br. 30).<br />
Kod većine slučajeva dovoljno je samo rlijetetsko liečenje, da se odstrane i teže<br />
afekcije crievlja i dispepsije u dojenčeta, nu ipak se uviek medikamentozno<br />
.<br />
liečenje ne<br />
može mimoići.<br />
Što se pak lieko;a tiče, koji su vriedni da se uporabe, to valja solnu kiselinu i<br />
pepsin ili popain kao liekove spomenuti, posije kojih se bolje probavlja, te se crieva ovako<br />
štede i izliečenje se postizava. Izvrstan liek, koji ujedno kao antisepticum · i kao lahki<br />
adstringens na čitavo probavilo dj eluje, jest resorcin u pojedinih dozah od l do 3 centigrama<br />
(Resorcini 0·2-6 : 100 - malenu žličicu). Ako je pak bolest u crievih nešto starija,<br />
ili je sbog tj elesnog stanja dieteta· indicirano, da se hrana što više izrabi, to se mora upo·<br />
trebiti liek, koji može dovoljno dj elovanje u crievih prouzročiti. Zato su najbolje Vismuthove<br />
soli i razne treslene kiseline. Što se Vismuthovih soli tiče, one izvrstno nu samo<br />
momentano dj eluj u, a osobito se iztiču kod influenze u crievih .<br />
Bismuthum salicylicum 0·5 tri puta na dan kod dojenčeta ; u obće ne dj eluju<br />
te soli trajno, tako, da ih kod zasta1jelih bolesti valja duže vremena davati,- budući da u<br />
protivnom slučaju uviek recidive nastaju.<br />
Najenergičriiji liek je u tom pogledu treslena kiselina, koju je najbolje dati u<br />
1/2 do 1% raztopini uz corrigens. Slabije dj eluju tinkture, koje sadržavaju treslenu kiselinu<br />
ili gallus kiselinu, tinctura ratanhiae, catechu i t. d. Ovamo spada i ruski čaj,<br />
koji se vrlo mnogo, ali i vrlo zlo upotrebljuje. Decoctum ligni Campechiani zaostaje<br />
svakako u dj elovanju za raztopinom od tannina, ali imade tu prednost, da se skoro<br />
uviek dobro podnaš.a i da ne utiče .na apetit. Tannin, cotoin i tinctura Coto Čista su stiptica.<br />
Za opium je najbolje, da se u obće ne daj e, te svakako nije liek, koji bi zaslužio, da<br />
se kod crievnog katarrha u djece sistematično upotrebljava.<br />
·<br />
Tako je t a n n i n opet u zadnje vri eme zauzeo prvo mj esto kod therapie katarrha<br />
u crievib.<br />
Radi li se o razmierno lahkoj afekciji, gdje diete kroz l dan posti i 2-3 dana<br />
strogu dijetu mlieka, a uz uporabu tannina diarl'hoeje prestanu, to odgovara ovaj liek svim<br />
zahtjevom. Ako se pak taj liek duže vremena uzimati mora, to se opaža često, · da djeca<br />
ne izgledaju dobro i da im je težina tiela spala, premda je diarrhoeja .sasvim prestala.<br />
Tomu je uzrok, . što treslena kiselina, u koliko ona u želudcu djeluje - to prekomierno<br />
čini, pošto se bjelančinom spaja, . a ti se spojevi težko tope, te ih crieva slabo mogu iz-<br />
-crpsti, a. ujedno zaprečuju sekrecij u želudačne sluznice. S toga se mora kod liečenja, koje<br />
duže vremena iziskuje, tannin samo kroz 2 do 3 dana dati i onda ga solnom kiselinom<br />
zamieniti; eventualno ga opet posije nekoliko dana uporabiti ili koji drugi preparat, koji<br />
tannin sadržaje - te se tako tek poslie duljeg vremena konačno izliečenje postizava.<br />
Ove su neprilike ponukale H. M eye r a, da je pronašao neku novu acetil-sasta vinu<br />
-treslene kiseline, koja je od velike vriednosti. Ta se acetyl-sastavina ne razstavlja u kiseloj<br />
želudačnoj sadržini, već nasuprot u dodim s alkalijami tannin odciepljuje tako, da u .čitavom<br />
crievlj u tannin svoje dj !llovanj e razviti može.<br />
.<br />
Djelovanje ovog preparata počima tek onda, kad se odciepljenjem acetyl-skupine<br />
slobodna treslena kiselina razvija. To već biva u ustijuh u neznatnoj mjeri, da se pak<br />
zaista ovo odciepljivanje u ustijuh pod uplivom sline shiva, možemo se uvjeriti, ako malko<br />
od ovog praeparata u ustijuh duže vremena držimo, to ćemo naskoro osjetiti adstringirajući<br />
tanninov okus. Svakako je u normalnom vremenu tvorena množina samo čest jednog<br />
-milligrama, koja ni u kojem pogledu kakovo štetno dj elovanje u želudcu razviti ne može.<br />
U želudcu samom se ovaj praeparat ne razstavlja, ako nema · abnormalnog procesa vrfenja<br />
i ako mu je reakcija ki . sela - te tako ne može štetno na probavu u želudcu dj elovati. U<br />
.crievih počima pod uticajem alkali čnog soka · razstavljanje ovog ,praeparata, te se može analogno<br />
uztvrditi, da pod uplivom bakterija što intenzivnije ovi u crievih dj eluju, to u većoj<br />
mjeri razstavljanje prouirokuju - tako, da je djelovanje na onih mj estih osobito jako, gdje<br />
ga i najvi'še treba. Kod normalne probave i kod peristaltike, koja kratko vrieme traje,
Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 11.<br />
imao bi veliki dio od tog praeparata kroz crieva proći, a da se ne raztvori, osobito ako<br />
se daju velike doze; ovako je dokazano, da praeparat ne škodi, . ako se uzimaju i velike<br />
. doze; dok velike doze tannina ne ostaju bez posljedica, te . vrlo lako enteritis membranacea<br />
·<br />
prouzrokuju:·<br />
Razni autori, koji su ovaj praeparat iztraživali, Kurike!, Drews, Biede1;t, Escherich,<br />
Bachus, Hewitt i drugi vrlo su se povoljno o njem izrazili.<br />
Što se uporabe ovog praeparata tiče, to je dr. H. kod sasvim· male ·djece do 5 mje<br />
. seci davao na dozu 0·1 gr., kod starije 0·2 gr., a to je i dosta bilo. Dr. H. je prema gore<br />
spomenutom teoretskom razlaganju taj Jiek s početka obično poslie jela davao šest puta,<br />
· a poslie 4 puta na dan :<br />
Tannigeni · 2.0<br />
Sacch. lact. 3·0<br />
in dos. X.<br />
:M. D. S. svake 4. ure 1/ 2 praška. (Kod djece od jedne godine cieli prašak.)<br />
U nekih slučajevih je liek kombinirao sa solnom kiselinom.<br />
Dj elovanje je brzo, stolice su se umanjile za 24 sata, a sluzi je takodjer obično nestalo<br />
treći dan - uz to je i broj stolica spao na 1 do 2 u 24 sata.<br />
Evo nekoliko bilježaka o pojedinih slučajevih :<br />
l. W. J., 10 mjesci umjetno hranjen, stolica pomješanih sa sluzi 6-8 na dan,<br />
opm·avio se nakon 3-dnevnog liečenja.<br />
2. :M. V., 11 mjeseci umjetno hranjeno rhahitično diete, 3-4 stolice na dan, nakon<br />
3-dnevnog uzimanja tannigena 1 stolica na dan. Phosphorleberthran.<br />
3. M. S, 20 mjeseci, od 14; dana nslied pogrieške u dijeti lijavica, nakon 3-dnevnog<br />
uzimanja 0·8 gr. tannigena pro die 1 stolica u 24 sata, pošto se je uzimanje obustavilo,<br />
opet lijavica, koje je sasvim iza daljnjih 2·0 gr. nestalo.<br />
4. F. J., dojenče, bronchitis, diarrhoea, mnogo zelenih stolica, poslie uporabe od 2·0<br />
. gr. tannigena ozdravilo, a i bronchitis je prestala.<br />
5. L. G., 3 mjeseca umjetno hranjen, mnogo zelenih stolica s primiešanom sluzi,<br />
poslie 3 dana ozdravio.<br />
6. V. S., 7 tjedana, poslie 3 dana ozdravio.<br />
7. H. V., 8 mjeseci, rhahitično diete, mnogo smedjih stolica s obilnom sluzi, poslie<br />
3 dana 2 stolice u 24 sat.
L.iečnički Viestnik <strong>1896.</strong> ' Br. u.- -<br />
smučilo rntr se, te nije bilo vjetrova. Od to : doba pak do danas (3. X.) . boli već ·nisu popustile,<br />
stolice - ni -na velika klysmata nije imao, a trbtlh bio je sve ·većma nadut i bolan:<br />
Po savjetu lieČnika odputio se je u bolnicu, te se je do željeznice još čitavi clan vozio na<br />
kolih, uz velike boli i često bljuvanje:<br />
_ Stat. praes. Srednje vel,ičine i ugoja,n čovjek, zdravih unutarnjih prsnih organa. Koža<br />
žuta, ·lice dosta upalo, ali inače sile jake, brzo, -ali čvrsto bilo. Trbuh nadut; osobito s desna<br />
od pupka. Perkusij:.t pokazuje želudac nadut; Dšit · gore protegnut, tanko crievo naduto.<br />
U cielom malom zdjelištu imltde partija, koje, prem su, veoma nadute, dadu mukli -zVuk ·<br />
(puni čvorovi kljenutoga crievlja), djelomično visoko tympl!onitički zvnk. Palpacija ne po<br />
kazuje ništa, radi meteorisma. Bol kod opipavanja nije odveć velika. Prazna vrećica kile<br />
nalazi se u desnom canal. inguinalisu ; bolestnik pripovieda, da mu je često . .izlazila mala<br />
kila, koja se uviek lahko natrag potisnuti mogla. I u onoj kobnoj noći, da je tako bilo;<br />
a inaČe da nij e nikada imao sličnih napadaja, već )mdkada nešo težu -stolicu. Diagnoza<br />
svom vj erojatnošću · glasila je "hernia inguinalis dextra incarcerata, rpositio en masse".<br />
,_ . .Laparotomija učinjena je B. listopada <strong>1896.</strong> u narkozi s chloroformom. Zarez povrh<br />
desnog inguinalnog kanala -10 cm. prema gore. Ćim je peritoneum otvoren, izcuri nešto<br />
m1tne tekućine, a pokazuje. se odmah tamno-crni čvarak tankoga crieva. Mislili smo, da<br />
imademo već pred sobom namišljenu reponiranu herniju, ali pretraživ prstom, nadjemo, da<br />
je bar l metar tankoga criev::t incarceriran po pro cess. vermicularisu, i to tako, da je isti<br />
sa. proximalnim rtom, kao prsten prirašten blizu svoje basis, te je obuhvatio taj cieli po<br />
prilici l metar dugi čvor ileuma. I crievo i mesenterium skroz gangraenozni, a na dva .<br />
mjesta male perforacije. Učinjena bude resekcija cieloga komada·uz veliki dio mesenteriuma,<br />
premda SIDO Se imali bojati, da ĆC gangrael).a dalje poći, pOŠtO SD)O . bili prinuždeni me<br />
sentrjU.Jll .tako blizu korjena resecirati.<br />
Appendix bude takodjer na obični način odstranjen, te se je pokazao u njem m!lli<br />
koprolit i adhaesivna upala u okolici. l:>;a toga bude ileostomia učinjena, koja dobro funkcionira<br />
i distalni dio crie.va takodjer 1išit u stienke .trbuha. Bolestnik živio još dva dana i<br />
nalazio se sasma (}obro. Tek .zadnje sate uhvatila ga muka i delirija, u kojih je i umro.<br />
-<br />
Sekcija pokazala je nastavljenu gangraenu na crievu.<br />
II. Carcinoma oesophagi. M. O., 50 g. stara, tuži se, da od t1'avnja o. g. ne može ništa<br />
gutati, od toga remeiialu je po vratu počelo stezati i dalje sve na gorje išlo. Mekane<br />
stvlJ.ri ho mlieko i drugo slično je s početka još išlo. Oko početka srpnja nije već niti<br />
tekuće stvari mogla progutati -i to kroz nekoliko dana, iza toga je opet došlo vri eme, gdje<br />
su ml'hke stvari sasma đobro išle. Oko polovice rujna joj je opet toliko pozlilo, da nije<br />
mogla niš-ta progutnuti; te je učinjna "Gastrostomia sec. Witzel-Kader", i to pod Schlei<br />
chovom anaesthesiom. Ova operacija sastoji u sliedećem : Od proe. xyphoid. napravio se<br />
zarez 6-7 cm. dug, 2 cm. izpod lievog luka rebara i istomu paralelno, prosječe se gornja<br />
koža te se dodje do muse. rectusa, taj kao i muse. obliquus tupo se prstima raztvori i<br />
dodje se do peritoneuma, isti se proreže i trbuh je otvoren. Želudac, koga se . lahko sad<br />
nadje, protegne se prstima kroz ranu van i napravi se dva paralelna nabora, medju koja<br />
se stavi ciev. U želudac zareže se sada po prilici 1-1 '/2 cm. i u taj otvor uvede se ciev ·<br />
jedno 5-6 cm. duboko u Želudac. Ciev se sad _ na stienku želudca pričvrsti sa jednom niti<br />
od- catguta, a ova dva želudačna . nabora sašijll se preko cievi tako, da sačinjavaju kanal,<br />
u komu ciev leži. Želudac se sad još jedanput šije sa neprekidnom šavi u stienku trbuha, ·<br />
a kroz ciev se za sigurnost provuče igla.<br />
To je novija i čini se najbolja metoda gastrostomij e; _<br />
Naša je bolestnica operirana po ovoj metodi, te se je odma iza operacije boljom -<br />
naJaziia. Hranu je uzimala izmjenično .na ciev i naravnim putem. N a taj način prehra<br />
njivala se je jedan podpuni mj esec, te se je subjektivno sasma dobro osjećala.<br />
18. listopada o . . g. zaboli ju. u strani, zadobi bodac i umre iza dva dana od pneu-<br />
monije. . -<br />
Sectio facta : Carcinoma oesophagi in regione juguli, - lahki stupanj Sanduhrmagena,<br />
posljedica zarastica iza operacije.<br />
JII. Cystis·ova1'ialis. I. B.; 26 god. stara, tuži se, da je opazila, kako joj od božića<br />
pr. g:-nešto'\i trbillii:-lraste: S prva jn to nije ništa smetalo, nu kašnje, a i sada još ·osjeća ·:<br />
·<br />
· ·<br />
Br: l:L Liečnlčkl Vtestntk <strong>1896.</strong> 279<br />
u trbuhu boli, a pri sagibanju ju žulja. Bolestnica jo tri put rodila, porodjaji svi su lahki<br />
bili, menses uviek u redu.<br />
Stat. praes. Na desnoj strani od materice nalazi se tumor, koji je po prilici kolik<br />
šaka, za opip je mehak i vrlo lahko gibiv, sa matericom je u savezu. Uterus nešto. anteflektiran<br />
i lateroponiran.<br />
Laparotomia et exstirpatio cystidis ovarialis facta 24c listopada <strong>1896.</strong> Zai·ez učinjen ·<br />
je · izpod pupka u li11ei albi, peritonet1m otvoren, na li evo od uterusa nalazi ·se cysta, potičuća<br />
od lievog ovaria i imajuća veliku petlju. Petlja je u smjeru svoje osi nekoliko puta<br />
zakrenuta, a lahke adhaesije su taj položaj već fixirale. Uslied te kretnje oko svoje osi ·<br />
samo je manjkavo krv mogla cirkulirati u stiene od cyste, posljedica je toga bila, da su<br />
se mjestimice na petlji kao i na cysti napravile male bezbrojne partije t. j. početak nekroze.<br />
Sva je prilika, da bi na tih nekrotičnih mjest-ih za kratko vrieme nastala perforacija.<br />
Osim toga držim, da je spomena vriedno, da je na drugoj strani cyste bila jedna<br />
lahka adhaesija omentuma, te se je u tom slučaju lahko moglo dogoditi, da bi se cysta<br />
na zaokrenutom mj estu od svoje petlje mogla odkinuti, te bi u buduće bila od omentuma<br />
uzgojena, kao što već ovakovih riedkih i sličnih slučajeva ima opisano. - Bolestnica nalazi<br />
se iza operacije sasma dobro.·<br />
Dr. W i k e rh a u s er: Dandanas se ovakove cyste vec vade -· vaginalnim putem, mi<br />
ja sam mislio, da se tu radi o dermoidu, pa sam se bojao, ako ovaj kod vadjenja pukne,<br />
da dodje sadržaj u trbušnu u til nu, a jer imade u dermoidu pathogenih klica, · da dodje do<br />
peritonitide, česa se kod cystovarija ne treba toliko bojati ; nu drago mi je, da smo odabrali<br />
starodrevni abdominalni put, jer kod vaginalnog bi· svakako bilo neprilika radi spomenute<br />
adhesije.<br />
If.,_ Qys:tis.Jle1:moi_l],p,Us. B. P., 30 god. stara; Od 7. srpnja o, g. opazila je bolestnica,<br />
da joj u _trbuhu.' nešto raste, u to vrieme stali su menses i ujedno je osjetila jake boli.<br />
Rodila nij e nikada. Od tri mj eseca prestali su menses sasma.<br />
Stat. praes. Desno od materice nalazi se tumor _kao dvie šake velik, od materice je<br />
sasma odieljen i dade se u trbuhu lahko gibati: Uterns sam je dosta velik i za opip kao<br />
tiesto. Osim toga Kiistnerov symptom (tumor pred matericom. ne može se više naći, jer je<br />
usli ed svoje veličine već izašao iz male zdjelice, ali tvTdi bolestnica, da je "kruglju" najprije<br />
opazila povrh symphyse), portio je mekana, te čini utisak, da postoji graviditas, za<br />
što govore i vanjsko spolovilo i dojke, koje na pritisak colostrnm izhičuju.<br />
Laparotomija je učinjena 21. listopada o. g. Zarez u linei albi, pošto je peritoneum<br />
otvoren, pokaže se materica, koja je znatno povećana i sasma odgovara gravidnomu uterusu<br />
u III. mj. Pokraj uterusa lievo nalazi se tumor; potičući od lievog ovaria, isti ima dosta<br />
dugačku petlju. Pošto je petlja · na podnožju podvezana, prereže se ista i tumor izpade<br />
van. - Razrezani tumor imadjaše u sebi _ većim dielom samu mast, onda bijahu unfitra dva<br />
klupčeta smotane kose i osim toga manjih komadića kosti.<br />
Bolestnici je sasma dobro.<br />
Dr. G u t s ch y: Abscessus cerebri, četiri slučaja.: (Ovo predavanje priobć1tjemo na<br />
drugom mj estu "L. V.")<br />
K slučaju I. pita dr. Schwarz, kako je trepanirano ?<br />
Dr. Wikerhauser: Učinio se dlietom otvor po prilici u promjeru od 2 cm. Sa<br />
štrcaljkom za ptmkciju našao se je gnoj, otvorio abs ces, te drainirao. Ostavljeno je, da se<br />
defekt kasnije pokrije. _<br />
. _<br />
K slučaju III. primjećuje dr. L u š ić, da se spominju mali glyomi, koji se dugo bez .<br />
simptoma nose, onda abscediraju i puknu. . .<br />
Na III. slučaj nadovezuje još dr. Schwarz: Što se tiče latentnih abscesa moždjana,<br />
sjećam se jednoga slučaja, gdje je bila fractura ossis frontis complicata, a vidio sam ga<br />
u Osieku. Sondom se nije fractura mogla ustanoviti, makar se pukotina nije mogla naći,<br />
curio je neprestano liquor cerebrospinalis. Rana je zarasla, bolestnik se je ćutio dobro,<br />
jedino se je- tužio na glavobolju. Povišene temperature nije nikada imao. U bolnici je· ostao<br />
radi opažanja dulje vremena, nu napokon je odpušten. Jedne noći bud donesen u bolnicu<br />
u silnih grčevih, pak je umro. I sekcija je pokazala sasvim ograničeni absces u lob. frontal,<br />
koji je imao preko sebe zdravu dmu. Izpod zarastice vidjelo se je u kosti trag fissure.
280 i..iečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 11.<br />
Da je ·ovaj ojek, bio · operiran; svikak6 bi ·se bio ogaci izliečiti, :in ur je se mi to moglo<br />
odlučiti, jer nije osim glavobolje pružao nika,kvih simptoma. ·<br />
· ' Dr. Č a č k.o vi ć: Pdesetgodišnjica nark.oie: (Ovo pređatanj priobćuj em o na dhigom<br />
. .<br />
mjestu ,;L. V.") . ..<br />
.<br />
Dr. Seh war z: Buduć da sam uvidio, da ja sa onom formom svoga predloga glede<br />
osnutka medic. knjižnice u Zagrebu, kako sam .ga na posljednoj skupštini iznjeo, ne nalazim<br />
odziva, to sada povlačim taj ·. predlog. Ujedno pako izjvljujem; ·da ću ga u preinačenoj<br />
formi donieti pred glavnu ski.1pštinu sbora. Predložiti ću naime, što već ovdje iztičem, da<br />
bi sbor liečnika doprinjeo od svoje glavnice za prvu . nabavu knjiga 1500 do 2000 for., a<br />
svake sliedeće godine .. doprinašao u tu svrhu koju stotinu forinti. ·<br />
Ti je skupština svr!iena.<br />
Sitne viesti.<br />
Osobna viest. Na mjesto dosadanjega asistenta u kr. primaljskom učilištu dra.<br />
Ivana Maixnera, koji mora po godine kao dobrovoljac u posadnoj bolnici služiti, postao je<br />
·<br />
asistentom u rečenom zavodu dr. H ug o pl. P i s a č i ć.<br />
Kr. primaljsko učilište. U zimski tečaj toga zavoda primljene su 34 učenice,<br />
i to :. 20 o trošku zemlje, 4 o trošku obćina, 3 di elom o trošku zemlje, dielom obćine, l o<br />
trošku dielom obćine, dielom vlastitom i 6 o vlastitom trošku. Njih 28 stanuju u zavodu, te<br />
su. u intematu, 6 ostalih stanuju izvan zavoda.<br />
iJ!IF" Želim kupiti Dežmanov riečnik.<br />
Na ubaviest.<br />
Dr. M. Čačković,<br />
Zagreb, Gajeva ulica 7<br />
Gospoda, koja još nemaju za pri malje propi::.anu učevnu knjigu "Pri<br />
nialjstvo" od prof: dra. A. L o b m ay er a, mogu ju dobiti kod pisca: samoga.<br />
Ciena je knjizi 3 for.<br />
Svim p. n. gg . . člano vom.<br />
Prema našemu oglasu od 29. rujna t. g. ("Lieč. Viestnik" br. 10. od tek.<br />
god. str. 248.) zapOčeti će dne 20. o. mj. mjenjačnica Hrvatske<br />
eskomptne banke za naš račun utjerivati · zaostalu ćlanarinn i<br />
s tim poslovanj em slropčani trošak poštanskom naputnicom.<br />
D Z a gr e b u dne 15. studenoga <strong>1896.</strong><br />
· -Mjesečna skupština<br />
Odbor.<br />
"s·b ora li.čnika kralj evina Hrva-t ske i Siavonije" u Zagrebu biti će u<br />
ponedjelj ak dne 80 • . studenoga o. g. u 6 sati posij e podne u sveučilištu .(u senatskoj<br />
· ·<br />
dorani) s ovim dnevnim redom : .<br />
l. Ovjerovit će se zapisnik posljednje mjesečne skupštine.<br />
2. Predsjednik iiviestit će· o sborovih stvarih.<br />
3. Dr. Drag. Sch warz u Zagrebu : "Kiru:i'žka kazuistika".<br />
4. Dr. Drag. B ar k o v ić: ,;Hypertrophia · prostatae".<br />
5. Eventualni predlozi članova. ·<br />
Odbor.<br />
Vltnik · i;izdaviiL',.Sbr' lfečnlka kraljevina. Hrvatske i Slavonij".<br />
Urednik prof. dr. A.· Lobmayer. -<br />
·<br />
· ·<br />
Tisak Dioničke tiskare u Zagrebu.<br />
u.;. 12. u Zagrebu 16. prosinca 1i39a. (.l od. XVIII.<br />
IENIKI VIESTNIK.<br />
List izlazi jedanput na mj esec na podrug do dva arka. - Članovi ga dobivaju . bezplatno.<br />
Prcdplata za nci'lanove na godinu 6 for., na pol godine 3 for.<br />
O!anarina, predplata i sve ostale uplate imnju se poslltti MjenjRčnici hrv. eskomptne banke" u Zagrebu<br />
Jelačićev trg br. 3.<br />
Reklamacije mdi "Liečničkoga Viestnika" imadu SJ upraviti na Dioničku tiskaru u Zagrebu,<br />
Pre1·adovićeva ulica br. s. .<br />
Dopisi se šalju predsjedničt'm sbora ili uredničtvu lista {prof. dru. A. LobniaYeru).<br />
Za oglase plaća se po d ''ostupačnom redku ili prostoru 15 novč.<br />
O nekojih temeljnih poja-vih duševnoga bolovanja.<br />
Napisao dr. Ivan Žirovčić u Zagrebu.<br />
(Svršetak.)<br />
Veliku ulogu igraju u duševnih bolestih razne perverzije, obratno ćućimje. .<br />
U krugu oFjetilah dogadja se, da se s osobitom nasladom njuše gade, smrdljive<br />
stvari ; najodurnije strari tečno se proždiru ; uhu ugadjaj u žestoki neskladni<br />
zvukovi, od kojih se zdravu čovjeku koža ježi ; oko se pase na grdobnih likovih,<br />
kritećih i neskladno složenih bojah.<br />
Naravski nagoni, hranbeni i spolni, mogu u duševnoj bolesti za čudo na<br />
stradati. Glad može podpuno manjkati tako, da se bolestnici mora:j u umjetnim<br />
ll!tčinom ria životu podržavati ; drugi put opet postoji nezasitljiv glad, ili je po<br />
hota naperena na gtdne i za hranu sasvim neprikladne stvari, kao vlastitu<br />
pogan i mokraču.<br />
Zablude spolnoga nagona tako su čudnovate i mnogobrojne, da su nj i<br />
hovom opisivanju debele knjige posvećene. Ipak se nesmije uzeti, da su sve te<br />
spolne čudnovatosti posliedak ili znakovi duševne bolesti. Ljubav prama dj e<br />
čakom, za današnji naš ukus odurna zabluda, bila je svojstvom mnogih ljudih<br />
umnih, duhovitih i finog:1 aesthetskoga ukusa. Čudnovat liini se pojav u na<br />
ravi, da se i kod lj udih i kod životinjah spolne pohote pojavljaju još prije<br />
spolne zrelosti. Gdje djeca živu u uzkoj zajednici sa odraslimi, te imaju prilike,<br />
da vide i čuj u njihovo vladanje, koje je u spolnom pogledu pretesto slabo za<br />
strto koprenom sramežljivosti, nalaze rani r;polui podraža,j i bujnih poticalah, te<br />
se n:).ogu razviti u nenaravnom pravcu ; a i kod odraslih dovadjaj u prilike i<br />
okolnosti do zabludah, koje se bez toga možda nebi nikada pojavile bile. D<br />
blagom podneblj u grčkom odievali sn se mužkarci slabo, a kod gimnastičkih<br />
vj ežbah bili su sasvim goli ; mužka mladež, koja se je od dj etinstva pi·iučavala<br />
vojničkim vj ežbam i igram. živjela je u tiesnoj za:jedniei sa odraslimi rimžkarci;<br />
koj i su u dru,žbi!>]l odln(ieni bi li od žonah ; stari Grci bili su ljudi finoga aesthet<br />
skoga ukusa, · te s, u lj epotu čovjeejegtt tiela visoko cienili bez razlike spola, . da<br />
prtče su baš tielesnomu razvitku mužke lj epote i snage posvećivali svu pažnju<br />
jačanjem i vj ežbanjem tiela. U tih prilikah se je po svoj prilici razvila paede<br />
rastija uplivom životnih odnošaj ah, te je postala zabludom družtveno sankcioni-<br />
·
282 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 12.<br />
ranom, u- kojoj nije nitko ništa nepristojna nazrievao. Isto biko mogla se je<br />
·<br />
kod odlučeo živućih ženskih razviti medjusobna spolna ljubav.<br />
Paederastične pobšaje. primjetio sam u l udri! ci kod idiotah i mladih degeneriranih<br />
; epileptikah, zatim kod paralytičarah, koji su, .bili . tako bedasti; da<br />
nisu :mogli razpoznati dječaka ocl .rljevojke ; zatim sodomitie.ne pokušaje kod<br />
umobolnikah, koji sn se upotrebljivali za poslove gospodarske u školi. Umobo<br />
hi.e . ženske ,često se uki·adu }edna k drugoj u postelju ; b,ysterične žen*e rado .<br />
si natrpaju u vaginu kamenčićah i inih pristupnih im stvarih, u obće sti . mnoboine<br />
žehske daleko bezsramnije od umobolnili mužkaraea, nu i tu se još opaža .<br />
razlika izmedju decentnijega vladanja dobro odgojenih · i bezobzirne surovosti<br />
nižih slojevab . .Ako bi se paederastija u ludnieah i česće pojavljivala, nego li<br />
to zaista pod par.kori1 biva, ne bi se još moglo iz toga zaključiti, da umobolnici<br />
osobito na nju naginju, jer ona se u sličnih prilikah pojavlja i m edju zdravirni<br />
ljudui,, koji odlučeni od ženah u zaje
284 Liečničld Viestnik 1898. flr. 12.<br />
ne razabire, da Sll ti osjeća:ji, te . pi·edstave lažne, izkr(vljeJie, VeĆ ih jeruje, te<br />
iz · njih dalje prede m isl i i zaklj ni'ke, koji su takodjer lažni, izkrivljeni, jer se<br />
osnivaju na lažnih, izkrivljenih ele.mentih misljenja.<br />
. . . : . .<br />
Misli umobolnikah često su uvjetovane njihovimi čuvstvi, koja sn prejaka,<br />
doČim ih oslabljeni nm nemože da nadvlada.<br />
Sitnimi, u potankostih sasvim nepoznatimi 1n·omjenami u bolestnih mož<br />
djanih nasta:fu nutarnji podražaji, kakovih u zdravom stanju neima, a na ta<br />
kove podražaje odapinju se nutamje sile, koje u govorenju i činjenju bo<br />
lestnikah očituju tol i zagonetne i (:esto sasvim nerazumljive proizvode. Kod<br />
toga postoje jedanput tako :>ilni nutarnji zapo ri , rla spriečavajn svako mišljenje<br />
i djelovanje ; drugi put opet, kao da je zaporah sasvim nestalo, bruji . i wji u<br />
moždjanih silna . bujica mislih, koja sili bolestnika, da neprestano govori, brblja,<br />
pjeva, često tolikom brzinom, da nesta:je u govom svakoga saveza, te se samo<br />
krpe iriekah, poj edine rieči, ili samo slova u bjeg·u mislih izgovaraju.<br />
Osjetila umobolnih ljudill osobito sn podvržena. vanw omu perei piranju, te<br />
tako na.sta;j u va1'ke osjetilah, koje mogu nastati na dvojaki način.<br />
Jedanput predstavlja se realni Yanjski predmet okn u posve preinaeenoj<br />
slici ; neki zvuk ili glas razabire se sasvim druga0ije ; lahki poclmžaj kože osje1;a<br />
se n .. pr. kao dodir hlad11e mrtvačke ruke ; jezik kuša vodu zn. izvrstno vino,<br />
ili sirov krumpir za tečnu jabuku ; nj uhom se u indiferentnih exhalacijah ra<br />
zabire miomiris ili smrad : to su iluzije. One se pojavljaj u i kod zdravih ljudih :<br />
iluzija dapače glavno je sredstvo predstavljajućih umjetnostih i pruža ljud<br />
skomu duhu mnogo uŽ.italmh. Neuki i lahkovjerni ljudi lahko i voljno se po<br />
davaju iluzijam osjetilah, te si ih nedadu izbiti ; dočim razumni i triezno misleei<br />
varku · i kod drug·ih i kod sebe samih lahko uvidjaj u i izpravljaj u. Po mislimo<br />
samo . na česte dogodovstine, koje uzbudjuju od vremena do vremena prazno<br />
vjerno pučanstvo, gdje vidjajn prikaze svetih na polju, grmlju i drveću,<br />
vde kako se na slici svetea oči miču, ili kako iz njegove ruke krv kaplje.<br />
Drugi put opet. nasta:ju percepcije osjetilah bez svakoga realnoga vanjskoga<br />
pojava, koji bi ih mogao podraiti, same od sebe, to jest za pravo usl ied nu<br />
tarnjih podražaj ah u bolestnom živčevlju: takove varke osjetilah nazivamo haln<br />
cinacijami. Bolestnik razgovara sa osobom , sto j n pred sobom vidi, ali koj e n<br />
istinu neima ; on čuje jasno govorene rieči, 11ozive, psovke, i silno se uzrujava ;<br />
on ćuti, da po nj em plaze knkei, tc ih ntoj i uhvatiti, euti kon svoj u iz<br />
prepletenn mrežo m od ic, koje e nast.oj i osloboditi ; u krugu njuha i teka<br />
halucinacije su riedke. l ltalneirmeije mogu se kod zdravih ljudih, osobito u<br />
bujnoj fantazij i, pojaviti, ali su mnogo riedje od iluzijah , te se lahko iz<br />
pravljaj u uvidjavnošću ; za umobolnoga imaj u vriednost realnih obstoj nostih .<br />
Ako se varke osjetilah pojavljajn mnotvom , žestinom i bujnošćn, onda se<br />
takovo stanje zove delirium.<br />
Va1ke osjetilah osobito su česte u akutnoj i kroničnoj l udosti, u epilep<br />
tlčnoj i hysteri(·.noj nzbudj enosti, i usli ed djelovanja otrova h na moždjane (de<br />
lirium alcoholicum).<br />
Uslied osjetilnih varkah i oslabljenoga razuma razvija se u bolestnih<br />
Uioždjanih varavo mišljenje, koje pod slabom samorazsudom biljno niče i uspjeva,<br />
Br. 12. Liečnički Viestnik 1898. 285<br />
nesretnoga bolestnika posvema odtudji istinitomu životu i realnim obstojnostiril,<br />
ie ga zavede u neki sanjarski nutarnji život, iz kojega preesto neima više<br />
povrata.<br />
Niti varke misljenja nisu tudje zdravoum duševnomu životu, jer se zna, da.<br />
koli pojeclinae, toli m nožtvo lj 11dih t:esto stoji pod nplivorn milih, koje nipošto<br />
nisu istinite i izpravne. Nu varke zdrava čovjeka osnivaj u se. na neznanju,<br />
lahkovjernosti , :glupo,ti. površnom razmišljanju, zavedenjn po autoritetih, te se<br />
dadu mzjasniti shodnim razlaganje m i up ueivanjem, pa.lc ih nakon uvidjenj a<br />
nestane. Varke mnobolnikah pako imadu za nje nepobitnu apriorističnn vri ednost,<br />
te se nedadu izpraviti nikakovim razlaganjem i dokazivanjem, jer su osnov;ane<br />
na pogriešnom mekanizmu mišljenja ; one se tekar izgube, kad bolest prestane,<br />
kad nastanu u moždjanih opet uvjeti zdravoga m išljenja. S toga je shodno, da<br />
se varke umobolnikah, za razlik u od inače varavoga mišljenj a, nazivaj u lu-<br />
dimi misli.<br />
Koliko god se raznovrstnih mislih po m ozgu lu djaka vrze, ipak se one<br />
dadu u stanovite hl])e razporedati, obilježene svojim saclržn:jem. Kao što je .mi<br />
šljenje lj udsko u obće uvjetovano i pojačano i':uvstvi , tako i u duševnoj bolesti<br />
vladajuća (mvstva podavaju mišljenju pr•wac, gradju za sadržaj, svjetlost i boju.<br />
Vesela čuvstva pospješuj u mišljenje i uzdižn samosviest, nevesela 1\nvstva usporuju<br />
mišlj enje i ponizuju samosviest ; isto pravilo valja i ti dusevnih bolesti b, u kojih<br />
se prema tomu ističm lude misli samouzvelitiavanj a i sarnoponizivanja.<br />
Bilo je od va:jl
286 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 12.<br />
---- ---------- -- -<br />
pojavah, te si umišlja kojekakove griehe i krivnje, trpi Sl'll pet-al savjesti,<br />
strah od zaslužene prieteće mn kazne, smatra se nedostojnim ljudskih pra.vah<br />
i obzirah, očekuje i z ah tjeva, da t:>C na nj Hm izvrHi osuda, te se
Liećnićki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 1.<br />
ili !ubode, ili kad Stl spretua.j u na kakovo pottjno djelo, na koje ih pot.ii'iu<br />
nj ihove nezdrave mili.<br />
Dalnja vrst uezdravoga misljenja jesu prisilne m i sl i .<br />
Psycholožki je zako u , da zdravi moždjani, dok su budni, m oraj u misliti ;<br />
nu zdravo mišljenje kreće StJ slobodno u svoj ih o soci ativnih kolotečinah, a da<br />
nezapinje i da se ntztwtavlja u stalnih krugovih , te svi rJslnost i pozo rnost<br />
mogu mišljenje navesti n dru;.:u kolotei·i nu, pobudjuju stan ovite misleće cle<br />
mente, da asoci ati vni m putem struju m i sl ih k sebi privuku, odakle se opet<br />
dalje i dalje po zakonih spoj noga udruživanja raztii'iu. Dospije li duša ljmbka<br />
pod pritisak jakih depresivnib Z:uvstavah, onda misli nisu više slobodne, reć su<br />
sapete u neki stalui krug, kojega nemogu prodrieti : tako n melankoliji turobna<br />
čnvstra sapinj u mislj«:nje u krug rlastite boli, biede, griešnosti, nevriednosti i<br />
malenkosti. Po sudbinu iudiridualnu ili obću važni dogadjj i, osobito nepogot stPreotypna misao pojavlja. 'l'jstl·o pameenja, to jest mogu 1:nost., da<br />
se niisli, sto su se jed n om u d u ševn om organu pojavile, mogu iznova sa pu ni m<br />
vojim sadržajen1 pobuditi i obnoviti : sto sn on jaE>, i'ieSće i po vremenu bliže,<br />
to. . se laglje i ljt'rnije ponavljaju. N u jedan je ražni u rj et y, a iznovieno panav<br />
lj allje rnilih, to jest za sjera.nje, a to jest, da Hl se m i s li rodile uz stan ovi to<br />
budno sta nje duše, koje e ZVP svi ·t.<br />
U
290 Lie.čnički Viestni_k 1896 Br, l.<br />
sviest je utrnula, burno mišljenje provaljuje divljom krikom i urlikanjem, nastupilo<br />
je stanje ui esn ila (man ia gravis, aggressio).<br />
Vladanje paranoika uvjetovano je gospodujući mi ludim i nlisli: sanwuznsJ<br />
vanje dovodi često do podpunoga prei načenja vlastite osobnosti, kojoj onda od<br />
govara adaekvatno dostoj anstveno držanje, uzvisivanje nad okol inom, malocienjenj e<br />
drugih, koje se opet uz temeljnu razdra7.ljivu ćud oituje bezobzirno i silovito ;<br />
progonstvene ideje uznemiruju nesretnoga bolest.nika danju i noQju, odasvuda<br />
mu ćutila dovadj aju neprijatelj ske percepcije, neprija telj i raz pleli sn svuda taj ne<br />
svoje mreže, a boleslnik nalazi se u neprestanom odporu proti neprijateljskim<br />
nav11lam, lukavom opreznošću pazi i prisluškuje, pretražuje potajna zakloniš1a,<br />
svadja se i bije očito sa umišljenim protivnikom ili potajno snuje svoje od<br />
porne mjere ; u ludoj bojazni od otrovanja odklanja bolestn.ik svaku hranu bori se<br />
sa smradnim . uzduhom, kojim ga neprijatelji namjeravaju udušiti ; qnaerulant<br />
piše bezbrojne i bezkrajne tužbe na sve moguće oblu.sti, dokazuje ošt.roumniri1<br />
razlaganjem pneinjenu mu nepravdu i traži umišljenu povriedu, napastujuć ne<br />
prestance javne osobnosti, koje postepeno ubra:ja sve u svoje neprijatelje, jer<br />
mu nepomažu ; ludost Jjubomorsh'ena tjera na predbacivanja, tužbe, svadje i<br />
navale proti umišljeno n evjern oj osobi ; ludost religi ozna naganja na p retjeran o<br />
isti canje pobožnosti, propoviedanje, k udjenje i psovanje, mystične tlapnje pre ·<br />
pli ću sve djelovanje lude osobe i čine ju nesnosnom ; tmasti, šutljivi, nepristupui<br />
paranoični mystik ili obretnik dnboko razmilja o svojih zamršenih idejah i<br />
osnovah, oholo odlučuje se od drugih i neda se sklonuti na očitovanje s·ojih<br />
misli prema okolini, koja nije dostojna da ih čuje, niti sposobna da ih pojima ;<br />
hypochondrični ludjak muči se i bavi čitav d an svojimi čudnovatimi senzaci<br />
jami, proti koj im mora da kuša i poduzima svakojaka sredstva, da ih ublazi.<br />
U stanju sveobee smetenosti bolestnik je igračkom raznih čuvstavah i<br />
varkah , 11 buj noj mieni sad veselo skače, brblja i pjeva, sad pokunjen turobno<br />
šnti ili plače i jadikuje, sad se pl11ši i zavlači pod postelju, sakriva po zakutcih,<br />
sad opet preplašen biega, kao da ga nešto goni, tuniara bez cilja kao<br />
izgubljen, sad iznenada navaljuje, tuče, grebe, biesni i uništuje, izmienice opet<br />
se primiri i dobiva vid bistri ne, da opet iznova započne potjera ; često padne<br />
u stanje dubokoga stupora, bezćutnosti, u kojoj prestanu sve više duševne<br />
funkcije, dapače i automatične, bolestnik ne mari za hranu, pušća tjelesnu<br />
nuždu poda se ili dospije u slanje kataleptično, u kojem često mišice zadobij u<br />
tvrd u, odpornu ukočenost, ili vošeanu gibivost tako, da uda. u svak •Jm ma i<br />
nenaravnom položaju dugo uztraju.<br />
'!'akova ukočena ustrajnost opža se kadkada i u govorenju, gdje se jedna<br />
. rieč, izreka ili neskladno spojene rieči neprestance opetuj u (verbigeratio), ili<br />
se izgovaraju rieči po sroku sli čne bez svakoga inoga saveza (versi ficatio ), ili<br />
se poput jeke ponilvlj aj u rieči od drugih izgovorene (acholalia). Kadkada podu<br />
ziinaju bolestnici kojekakove čudnovate sastavljene kretnje i nenaravne položaje,<br />
pnzaju po četvero i laju poput psa, stoje na jednoj nogi, ili na glav i, trče natražke<br />
ili neprestano u kolobaru, plešu i skaču poput komedijanta, vrte se poput vrtuijka.<br />
Mnoge tih kretnjah bit će uvjetovane ludimi misli, druge opet čisto su<br />
automatične, neodvisne od pokrećućih mislih, impulzivne naravi, kao što e to<br />
pojavlja u stanj u neurasthenije i slaboumosti.<br />
Br. 12. Liečničkl Vlestnll< <strong>1896.</strong> 2!Jl<br />
-----···· •.• ---·- ---- _____ .:a., __ _<br />
Duševna slabost, nazvana neurasthenijom, lwjn je čet.o posl iedu.k duševnoga.<br />
prenaprezanja i umora, a još eešee pojava hereditame dogeneracije, odlikuje se,<br />
osim plahosti, prisilnih mislih, takodjer osohitom slaboMu volj e, uslied k oje su<br />
bolestni ci nestalni i neodporni poput pera na vjetru, te izvrženi raznim pohota m<br />
i impulsivnim činom. 'l'e pohote (obsesije iliti monomanij P.) i iz nj ih proizlazeći<br />
i111pulsivni či ni , nose u sebi bi ljeg nopromišljenoga, reflek tornoga.<br />
Kantkteristino je za nje,. da su si bolestnir.i sviestni njihove p risi lnosti ,<br />
da su bulestn iku takove potjere jako neugodne i da se protive njegovoj uvi<br />
djavnosti, · ali one ga napinju i sile tako dugo, dok im odoli činom, na što bo<br />
lestniku znatno odlabne. 'rakovih monomanijah, koje čovjeka nagu.njaju, da<br />
izgovara ružne, nepristojne rieči, kletve, ela odkt-iva svoje spolovilo, da kradP., .<br />
pali, k upuje, putuje, pij ančuje, vagab u ndira, lj ubi itd , poznatt je čitava p o vorka<br />
pod zvučn imi grčki mi i meni ; nu mnogo put služe liepa ta imena, da prikriju<br />
i izpričaju čirw moralnih zabludah, te s toga ralja glede nj ih biti na oprezu.<br />
Često se može dokazati, da su irnpnlz ivn i l· ini u sebi nerazum ni i protnslovni ;<br />
jer klepto man ukrade stvat· ali ju neupotrebljara ili neunovl'uje, često salmplja<br />
stvari bez svak e vriednosti i bez razu mne svrhe ; pyroma.n pali i u takovih<br />
okolnostih, gdje nt>rnože biti govora o nakanjr.nom oštećenju onomatoman kupuje<br />
sasvim nepotrebne i nesmislene stvari, da ih od mah opet razba ca; di psoman<br />
loče periodi(-no ludo i samotno, bira loše i najžešće piće, nerazveselj uje se, reć<br />
se omamlj uje ; erotoman valja se nezasitno u kal u najgadnijih i protuprirodnih<br />
strastih ; vazda pako imaj u takovi impulzivni čini nezdrave motive, a često pro<br />
izlaze iz abnormalnoga spolnoga čuvstvovanja: obi čno SP. dakle impulzi v ni čini<br />
nmobolnih ljudih srojimi motivi, sadržajem, svrhom i nači nom izvedenja razlikuju<br />
od istovrstni h činah duševno zdravih lj ud i h.<br />
Kao što se duševni procesi u obće kod lj udih u izrazu lica očituju, tako<br />
još više u duševnoj bolesti gdje prevladaju trajna i silna čuvstva dobiva, lice<br />
umobolnikah trajni izraziti typ oclgoraraj ući centralnim pojavom: tako nam sp<br />
na prvi pogled · odaje sdvoj ni l ik melan kolika sjajni lik man i aka, i praz ni lik<br />
slaboumnika, dotim fizionamija inih umobol nikah iziskuje dublje a i trajnije<br />
proučavanje.<br />
U · motornom krugu prate kadkada duševno oboljenje pujavi grčevah,<br />
drhtavice i kljeuuti. 'l'onični i klonični obeeniti grčevi u napadaj i h padavice<br />
pojavljaju se vazda sa podpuni m gubitkom sviesti ; dočim hysterično grčeviti<br />
napadaji jedanput podpuno naliče padavici i pogledom na gu bi tak sviesti, dočim<br />
se drugi put sastoje iz kompliciranih kretnja, teatndnim prikazivanjem žestokih<br />
ču'vstavah i predstavall, delirantnim buncanj em, uz intercurrentne žestoke tonične<br />
grčeve spružnih mišiea (opisthotonus). I u progresivnoj paralyzi jesu epilepti<br />
fo rmni apadaji, ograničeni najviše na pojedina uda ili samo na · podrurje jednoga<br />
ličri0ga živca, typičan pojav ; drugi put opet nastaje iznen11da polustrana kljenut<br />
tiela poput apoplexije, koja se kljennt obično brzo izgubi i ponovno pojavlja.<br />
Drhtavica kat·akteristit>.na je za puralytičnn i alkoholnu umobolnost. Trajne<br />
sgrčenost.i uda jesu pojav hysterije, a nj ihovo centralno porieklo očituje se time,<br />
da ih kadkada iznenad a samih od sebe nestane. U stanj u slaboumnosti opažaju<br />
se raznovrstn e cl!nn:utične i a!hetotične kretnje.
292 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> Br .. 12.<br />
Manjkav,o· s.poredjiv11.nje sastavljenih cilju shodnih kretnjah coo1'dinatorna<br />
ataxia, uvjetuje karakterističnu nAspretnost paralytičara, i to ne samo u nesi<br />
gurnom stajanju i gi banju tiela, nego i u njihovom zvaničnom poslov.wju, n<br />
kojem počinjaju najkrupnije neskladnosti i pogrieške.<br />
. Medju uplive; koji centrifogalnim pravcem iz moždjana izti{:u, spada još<br />
ravnanje sekretornib. i trofičnih tj elesnih fonkcijah. .<br />
U pogledu izlučivanja tjelesnih sokovah .kod umobolnih opaža se, da su<br />
Izl . učme . umnožene u expansivnom duševnom stanju, a un1anj ene u depressivnom<br />
stanju : u melankolika su suze presahnule, koža gubi svoj u vlagu i. pruži:vost,<br />
čitavo tielo. gine i vene ; u maniaka iztiče se sveobći turgor sokovah . . .<br />
, . · U pogledu hranitbenom napadno je, da u žestokih i dugotrajnih duševnih<br />
bolestih tielo jako propada, što se oc:i.tuje naglim padanjem tjelesne t.ežine<br />
uzprkos dovoljnoj hrani ; nasuprot se tj desna tt•žina počimajućim ozdravljenjem<br />
.Qpet diže, nu osobito bujno debljanje i tustina tiela nije uviek povoljan znak<br />
duševnoga zdravljenja, jer umobolnici naginju na tustinu i onda, kada prvobitna<br />
psychosa prelazi u sekundarno sta.nje neizliečive slaboumnosti. Na koži i nje<br />
zinih trorinah opaža se često , da vlasi posiede, nokti bivaju hrapavi i k.b.ki,<br />
koža suha, . ljuskava, neiste boje, sklona na osi pe i upale j koža na dolnj ih<br />
P _ rjinah biv11. Ii vidna, nabuhla, hladna j na mjestih, gdje je na kosti pt·itisnta,<br />
rado se razvija decubitu. Krv umobolnih često biva blieda i vodena, raYija<br />
se ; Qbćenita slabokrvnost ; kosti bivaj u krhke . i lomljive, te se _ . kod r" U: isto vrieme, oko 20. rujna, imao je bqlestnik vatru, a<br />
s nj om · zajedno pojavile su se riedko posijane crvene piknjice (najprije na<br />
prsima, onda u licu, a napokon po čitavom tielu). Malo iza loga pojavi se<br />
hol i crvenilo u grlu i gutu, te se pokažu u njem biele ·. pjege, koje su se<br />
ognojile, uz to bol po čitavom tielu. Bljuvanja nije bilo. Nekoliko dana iza .toga<br />
(oko l. listopada) načinili su se iz crvenih piknja mjehurčići, !a ovi su se<br />
kasnije pretvorili u kraste, Kad su se pojavili mjehurčići, ciepi liečnik obitelj<br />
i okolic:u sa Yaccinom, držeći da bi to mogle .biti koze. - Kraste su se<br />
stale poslie širiti, izpod nj ih je protekao gnQj, a gdje bi koja krasta spala,<br />
pokaže se otvorena, gnojna, ne osobito osjetljiva rana. Bol u grlu se sve više<br />
·pojačala, za ran se je primalo rublje, stanje bolestnikovo bude sve nesnosnije,<br />
te on potraži 20. listopada bolnicu.<br />
Status kod primanja bio je ovaj : Bolestnik je mršav , slab, drži se jedva<br />
na nogama. Koža i sluznice su bliede, tjelesna toplota povišena. Nutarnji or·<br />
gani bez osobite promjene. - Po čitavom t.ielu bolesfnika nalaze se nepravilno<br />
smještene JDnogobrojne (243) okrugle ili jajolike razvriedice. Ove su pokrite<br />
crvenkasto-smedjimi krastami, koje sastoje od koncentrično nanizanih slojeva<br />
(pustulae ostraceae). Te kraste su mjestimice do 1/2 cm. debele. Veličina razvriedica<br />
varira izmedju veličine filira i srebrne forinte. Kad se kraste .od ..<br />
strane, vidi se dno razvriedice, sastavljeno od sivkastih nekrotičnih granulacij a ,<br />
lwj e su p okrite tankim slojem sl uza v og, siv kastog, gdjekad krvavog gnoja.<br />
Rubovi razvriedica su svuda naokolo jednako visoki kao granulacije.<br />
Na penisu nalaze ·se dvie razvriedice:' Jedna sa strane frenuluma je od<br />
veličine leće, okrajci raztrgani, strmi i duboki , dno žutognojno, okolica neznatno<br />
infiltrirana. Druga na prednjem dielu nutarnje površine praeputiuma<br />
u veličini je graha, te pokrita krastom, okrajci su u . istoj visini sa dnom razvriedice,<br />
koja sastoji (iza odstranjene kraste) od sivkasti)l, anaemičnih, ne<br />
krotičnih granulacija. Dno sačinjava tanku, ali tvrdo infiltrirana pločicu. ,<br />
* Predavao u mj esečnoj skupštini dne 30. studenoga <strong>1896.</strong>
294 Lieqnički Vi,estnik. 1898. ,<br />
Inguinalne , žLiezde- s obih strana otrčene, · tvr.de j bezolle. Nad nj imi<br />
u koži frižke li1icarnc zara:;tice Ostale lymphoglandnle s\'uda isto lilko be?-bolno<br />
tvrdo · ote čene.<br />
U gutu s obih strana su arcus palatini infiltrirani i crveni; ria obih<br />
toosilah po jedna velika, duboka i žuto obložena razvl:'iediea; .. koja · djelomice<br />
prelazi . na arcus. Bolestnik može samo da gtita tekućine, a i td ·riz·<br />
veliku bol.<br />
Diagnoza : Syphilis maligna.<br />
Osim toga što je syphilis maligna danas riedkovoijno djelovla, osobito rie, dok se je obilno upotrebljavla.<br />
Cieljerij e je počelo; kad se je· uz em pl. cine e. stao ·i kal. j odat.<br />
·davati, a čini se, da je uzimanje željeza i chinina . pospiešilo cieljenje. Prama<br />
tomu može se za ovakove bolestnike prporilčiti uzporedna uporaba Hg i KJ,<br />
makar to nije oičajli kod lakših slučajeva syph ilide.<br />
Slučaj čudnovate reakcije .kljenuti žilnih mišica kože.<br />
Od dra. FraJ;Jje Gutschy-a, e'knđ:.:]Ječnika u bofnici milbsrqnih sestara.<br />
Bolstpica )vana' ·_M;. Bi? god. stara, porodila je e 30. srpnja o. god. u<br />
noći; dan na to u jutro 'oćuti žestoke kidaj uće boli u· desnom ramenu, koje<br />
su irradiirale do lakta, a više puta do u šiljke prstiju. Nadlaktica bila joj kano<br />
obamrla, dodir ili ća pritisak mišičja . desnog ramena zadavao bi joj težke<br />
* Predavao u mjesečnoj skupštini due 30. studenoga <strong>1896.</strong>
296 Liečnički ViestniK <strong>1896.</strong> Br. 12.<br />
boli. Upravo mje;;ec dana poslie, pošto su te boli in continuo trajale, bude<br />
joj ruka uzeta t. j. nije mogla extremitet.u do horizontalne uzdići, . te je bila<br />
s toga u radu vrlo snietana : nije se mogla prati, češljati, svjetlo Upaliti, ruku<br />
u žep metnuti itd. Boli su doduše jenjale, ali nadlaktica ostala obamrta i<br />
klonuta. Bolestnica misli, da je u7.rokom · bolesti pro p uh i nagla promjPna'<br />
temperature za poroda, jer je primalja bila širom otvorila prozore.<br />
Kako vidite, ne može ruku dići do horizontalne, ·. nego uz sav napor<br />
ostaje ista uz trup nepomično visiti ; koža povrh mm. deltoideus i trice ps<br />
(n. cutan. sup. odnosno poster.) je anaestetična za dodir, noli i temperaturu; ·<br />
deltolika mišica je atrophirala. te ramenu manjka poznata plastika. U kratko<br />
radi se o težkoj degenerativnoj atropltičnoj kljenuti desne deltolike mišice<br />
uslied neuritide (valjda t. zv. ;orefrigeratorne•) n. axillar s. circumflexi brachii. l<br />
Ali ja Vam, gospodo, nisam namjeravao demonstrirati tu; relativno čestu,·<br />
kljenut deltolike mišice, koja ima vrlo široku aetiologiju, već to učinih s toga<br />
razloga, što sam kod toga slučaja konstatirao drugi vrlo interesantan phaenomen,:<br />
naime čudnovatu real.·ciju iiljnih mišica kože, koju je Hitzig2 godine 1874.<br />
·<br />
prvi opisao, a u najnovije vrieme E. Pagenstecher8 takodjer konstatirao. ·<br />
·Podražujeln li ja klonuti m. deltoideus Ka (Erb. explorat. Norm. Elc)<br />
jakim i labilni mi strujami (20 25 MA), to koža 4 odgovarajuća ariaestetičnoj<br />
partiji za čudo po&lit;di, te !:e oštro ograniči od crvenila pogranične' ćuiljive '<br />
kože. Uz to postoji i razlika u temperaturi te bliede i ogranične hyperaemične<br />
partije , kože. Podražujem Ii to mjesto raradič. porte-epeeom . ili čtkom,; 'vidi.<br />
se :isti phaenorilen, dapače još brže nastane, te se izim toga na> njoj nepoc·<br />
·<br />
kazuje poznata •.iežuriĐa« ( cutis am:eriria).<br />
· Izim navedena dva _autora ne ·nalazim ' u literaturi više nijedan sluČaj<br />
spomenut, te sam držao, da je vriedno, da ga konstatiram 1 toliko · zanimi"v;<br />
da ga veleuč. sboru predstavim.<br />
' G11lvan.-mmcular podraživ. deltol. mUlice desno: ·<br />
J. tr Z Ka (Ka SZ) tek kod 9 MA<br />
tr Z Ka (K SZ < tr Zi An (An SZ) (obrat Breunerove · formule)<br />
·<br />
Trzaji su lagani, .v"lov;ti (deg:etwra•iv. karakter) ; dočim liel'o :<br />
J. tr Z Ka kod l MA, (tr ZA još = O, I . . tr ZA kod 3 MA)<br />
tr Z K·• > tr Z An<br />
Trzaji su b zi, kr:ttki, stridomični<br />
[Namještaj : indiferentna elektroda= 60-72''/,11 2 (Miillerclv 1 flexib.) ·<br />
differentna elektroda= 10'f•• 2 ti zemalj. vlad nim odj.elom za · unutarnje poslove, nared'bu svoju od 16 travnja<br />
1894. br. · 4.691, (Službeni glasnik za god. 1!:194. kom. IV. str. 61), kojonl. je pučkim učitec<br />
ljem dozvQljeno bilo vršifi službu pouzdanika okružnih blagajna za podporu bolestnika,<br />
izvan krieposti staviti iz sliedećih razloga :<br />
Učitelji, koji se rabe kao pouzdanici okružnih blagaj na, moraju u tom svojstvu pohadjati<br />
bestne članove blagajne, kad se u domaćoj njegi nalaze. Pošto takovi bolestnici<br />
bolovati mogu na zaraznih t priljepčivih bo les tih; postoj i opravdana bojazan, da se takove<br />
bolesti ne samo medju školsku mladrž, negoi na dotični čitavi okoliš prenieti mogri.<br />
Što se kr. županijskim oblastim i gradskiin poglavarstvom znanja i daljnjeg uredo<br />
·<br />
vanja priobćuje..<br />
Nara kr. hrv.slav.-dalm. zemaljske vlade, odjela z:\ bogoštovje i nastavu, od 19. 'veljače<br />
<strong>1896.</strong> br. 2364, (kojom se. upozoruju sve kr. županijske oblasti i gradska poglavarstva ·u<br />
Zagrebu, Osieku, Varaždinu i Zemunu), da se radi neznatnih bolestl lkole ne<br />
zatvaraju,<br />
Naredbom kr. hrv.-slav.-dalm. zemaljske vlade, odjela za unutarnje polilove od 7.<br />
ožujka .1889. br 40.563. ex, 188 (Službetii glasnik za mj esec travanj 1889. kom. IV. str;<br />
!:ll}'izdan je naputak, knko valja zapriečavati ti školah prenos kužnih· bolesti.<br />
·<br />
Unatoč toj naredbi stižu prečesto ovamo ptijavej da je sad jedna, sad druga· škola<br />
radi" neznatne i I! najmanjem stepenu zavladavše bolesti zatv.orena. ·<br />
Da se tomu prekomjernomu zatvaranju škola na put stane, pozivaju . se< sve kr. župa<br />
nijske oblasti i gradska poglavarstva tt Zagrebu, Varaždinu; Osiekri i Zemunu, da podci"<br />
jenim oqlastim izdadu nalog, neka se u buduće uvodno spomenute naredbe strogo (h·že.<br />
Na;edl:ia kr. hrv.-slav.-dalni. zemaljske vlade, odjela . za bogoštovje i nastavu od 24. veljače<br />
<strong>1896.</strong> br. 1033, kojom se odredjuje bezodvhično podnašanje pl ; iiava o. zatvaianju<br />
škola. poJ•adi . epidemičkih bolesti.<br />
Ponovo stiznyaju kr. zem vladi, odjelu za bogoštovje i nastavu, pruave o zatvjiranju<br />
.<br />
pučkih .škola radi epideiničkih bolesti po 'jedan, dapače i dva mJeseca kasnije; nego . li Je<br />
to zatvaranje provedeno. Uslied toga ne mogu se od ovud izdati p1;avodobqo odredtie, ·<br />
koje bi dalj e širenje tih bolesti spliečavale, niti se pravodobno mogu odavle izaslati organi<br />
na lice mjesta, da se širenju bQlesti već u prvom početku na put stane.<br />
·<br />
. . •.<br />
Tim povodom nalazi kr. zem. vlada, · odio za bogoštovje i nastavu, odrediti, 4 <br />
ćinska poglavarstva prijavu o zatvaranju koje škole, što no ju obično podnašaju preqpo<br />
. - '<br />
·
Liećnićki . Viestnik 1896,<br />
. . . .<br />
. .<br />
stavljeno.i . _sojoj kotarskoj ili županijskoj oblasti, . podnesu u prepisu namah izravno i kr.<br />
zemaljskoj vladi', d
301). Liečnićki Viestnik <strong>1896.</strong> Br. 12;<br />
-<br />
--- -·· · --,.- -- -- -<br />
-··-----·----<br />
· ------ ----·<br />
----<br />
. , . § 4. Za liečenje, koje god bolesti, dozvoljeno je propisi vati samo nuždne lie kove i<br />
llldna za nj flredstl:a; UZ to treba da bude lHIČin p ri pisivauja svedj najjednostavniji i njl.j ,.<br />
jeftlriiji purattim<br />
do najviše 20.00, ili pako ext.ractum liquiritiae do najriše grnma<br />
· Dodavati slador u krutom obhku kojoj tekućini nije dozYoljeno.<br />
Isto tako nije dopustivo dodavati slstclke stvltri k vrlo gorkim liekovom, kao chininu<br />
u takovih dozah, od kojih se ne može očeki,·ati poboljšanje teka.<br />
§ 11. Koli jednostavne . raztopine toli i napitci pa infusa f dekokta liekovsth, koji u<br />
cieniku nisu· debelo tiskani, un dalj e oblozi od knšah, te gorušičoa kaša neka se u koliko<br />
je to izvedivo, nepriredjuju u ljekarni, već po uputi Iiečnika u kući bolestnika po njegovih<br />
·<br />
ukućanih; dotično služinčadi.<br />
§ 12. Odredjuju li se Jiekovi za vanjku p01·abu, to ih vl\lja što jednostavnije propisivati;<br />
S togl\ ne treba mast, meleme, tinkturu, kakovo tarilo itd. propisivati, gdje toga<br />
nebi trebalo po znampropis providiti<br />
sa "ad vitrum adlnt\tin". , .<br />
§ 21. Liečnici, koji se kod svojih ordinacija nebi držali got·njih pr?pim, ako ·!!rvoji<br />
propis nemogu opravdati, dužni sn nadoknaditi veći trošak, potekavši s'ujiovih propis,n.<br />
Gornje· ustaO:(ll·e . vežu i one liečnike, koji posluju . ·l.mdi po · nl\logu, bui ·::znanjem<br />
oblasti kao zamjenici javuo namjetitenoga ili uz nagradu pogodjenoga liečnika.<br />
. § 22. Kao svagdje, tako \ja i pri ocieuj!vanju propisa na račun erara ili koje<br />
javne zaklade, javne bolnice, okružue bl:tgaj ue ili obćiue, ciena propisanih Iiekovnih"tvari<br />
eien u zn. rad i za posudu posebice nn. p ropisu označiti, osim toga trebri. · da onaj, koji je<br />
liek priredio .j ocienil, u zanj stavi i svoj pocipis.<br />
§ 23. Prema navedenin1 ustanovam, smjeraju
. · 3()2 :Liečnićki Viestnik 1896 . Br. 12.<br />
§ 8, Bolničke uprave dužne su paziti osobito na to, da se prostorije shodno zrače i<br />
griju. Po so bah treba da najmanja toplina iznosi svedj 15" R. ili 18" C . .:... . IF!to su tako bol<br />
ničke uprave dužne brinuti se- za odgovarajuću razsvjetu, koja treba . da je udešena tako,<br />
da nebude pogibelji od vatre.<br />
· § 9. U svakoj . bolnici treba, da je namješten dovo\jan broj liečnika, a ovi duini<br />
su točno i savjestno vršiti službu.<br />
Bqlničari imadu postupati a · bolestnici uljudno i pristojno, a nikad surovo, a<br />
mora ih biti toliko, da na ·jednoga bolničara, odnosno bolničarku, nezapadne više od 10<br />
težkih . ili 20 lahkih bolestnika.<br />
·<br />
§ 10. Primanje i odpuštanje bolničarskoga osoblja, ili pako premještanje njihovo od<br />
je.dnoga na drugi odjel, mora bolnička uprava da svedj upriliči sporazumno sa dotičnimi<br />
ordinirajućimi liečnici, saslušavši prije njihovo mnienje.<br />
§ ll, Bolničke uprave dužne su paziti, da se bolničarska služba · (noćna inšpekija)<br />
.vr§i najsavje!!tnije i najtočnije, te su one za to odgovorne, - a pokažu li se u . tom po·<br />
.<br />
gledu . mane i nedostatci, dužne su ih s mjesta. odstraniti.<br />
§ 12. Bolestnici, koji boluju od zaraznih bolesti, imadu se svagda osamljeno smieštati<br />
i njegovati, i tako od drugih odiellti, da ni bolestnici, a .ni njihovo porlvorno O!\Oblje<br />
nemogu' doći u nikakov. doticaj s dmgimi bolestnici il{ inim podvorn"ičkim osobljem. .<br />
· · Bolničari, dvoreći takove boiestnike, nesmijn · zalaziti u kuhinju po hranu, već im<br />
e imade jelo koli za njihove bolestnike, · toli i za nje same u njihov odjel nositi. Tanjuri,<br />
ča§e, Iioži, vilice, žiice i ini predmet!, što ih takovi bolestnici rabe, imaju· se posebno prati<br />
·<br />
i .. čistiti. .<br />
§ 1S. Red i čistoća mora da . vlada . ne · samo ·u bolestriičkih prostorijah, . već i ·u čitavoj<br />
sgradi i nuzsgradah, kao : u paviljonu za kužne bolesti, mrtvačnici itd. Osobito čisto<br />
valj ržati zahode, zahodnjakil,<br />
.<br />
. nužoice i mokraćnice, te ih . po liečniČkoj odredbi. treba i<br />
razkužiti.<br />
§ 14. Kupelji valja držati . u najvećoj čistoći. Za bludobolne i osobe, bolu juće · od zaraznih<br />
bolesti, valja urediti posebne ku p elji, u kojih se. nesmij u ·k-Qpa.ti · dmgi bolestnici.<br />
P.rostorije . u kupelj ih mora da su udešene tako, da SE). mogu · dobrp zračiti i grijllti.<br />
§ 15; Svaka "Qolest.[lička soba' mora da. je providjena ·<br />
toplomjeroin uz naznaku, koliko<br />
sadržaje kubičnih metara zraka,- i koliko ima postelja u njoj, i . napokon kućnim<br />
redom i in:ventarom dotične sobe. Ustanova kućnog reda imadu se točno držati ne samo<br />
bolestnici, već i bolničari, službenici i činovnici dotiču bolnice.<br />
·• § 16. · Od svak se javne: bolnice iahtieva, da . ima prema popriečriom. godišnjem<br />
broju bolestnika · dovoijnu z!llihu bolestničkog rublja, ruha i . obuvala, posteUiri!l, rubenine<br />
i pokrivala, zatim dovolj nu zalihu nepoharea živeža, dobre kakv.oće i dovoljno dobra nepatvorena<br />
vina, ndalje mora svaka bolničh uprava imati dovoljnu zillihn aseptičkih poyojih<br />
tYari, potrebitog aseptiČnog .kirurŽkog i primaljskog orudja i ·aesinfektora.<br />
. .<br />
§ 17; D_vorište i bašča . za· bolestnike treba da je . uviek čista, a u "QašČi valja- da<br />
bide dovoljan broj sgod:no namještenih klupa.<br />
• § :).8. Prl)kršaj ove . .[lal'edbe iinade se, ako im čin nepodpilđa pod kaineni zn kon,<br />
kazniti uprvnim pute .m globom od 10 do 100, a prema okolnostim i do QO for. a. vr. .<br />
· ·. . Dogode · H sc u. kojhj bolicf"ponov(IO prekršaji ove naredile; · može kralj. zemaljllka .<br />
·<br />
vlada izreći gubitak prava javnosti.<br />
· · · ·<br />
Naredba. kr. brv.slav.-_da;Im. zemaljske vlade, oll,jela a uiibtarpje poslove od 14 koiovoia<br />
18!16. ' broj 33.642, kjoin se prelnanje § 25. prvedbene naredbe od s srpu i a<br />
is&: br. :12.4:09, ::ornlk koinađ XIV. ex 1.S9ii. . .. . glaseći ' o. i•nčnih . . ljeka.rnab. . .<br />
.. "l<br />
. :K:otars1d liečnici, u kojih sjedili tu javna lje:karna neqbstoji, đi1žni · su · g Jašom § 4o.<br />
. zakona. od 24. siečnja, - 1894. o ured j enju. zd):'avstvn ,službe, držati . r.učne ljekarne, a drugim<br />
liečnikom može županijska. oblast p0 § 19." .ečenoga zakona doz:voliti . da
004 Llečnički .Viestnik <strong>1896.</strong> Br, i•2.<br />
- ------------ -- ------------------------<br />
Rač un li eko v a iznašao je u ·gvom mjesecu 73 for. 81 n č., ili na dan i glavu ra-<br />
·.<br />
čunajnć 1·79 novč. ;<br />
.<br />
Po nadležnošti primljeno je u liečenje ovaj mjesec : iz Hrvatske i Slavonije 104, iz<br />
Ugarske 47, iz ,št .. jerske 2, iz Dalmacije l, iz dolnje Austrije 3, iz gornje Austrije l i iz<br />
italije 3; zovičajnost nepoznata kod 2.<br />
I. o dj e l (za unutarnje bolesti). Preostalo u liEčenju koncem srpnja 28 bolestuika ;<br />
pridošlo ih je iznovice 65. Ukupno bj e dakle liečeno 93 bolestuika. ·<br />
Od ovih je izliečeno 34,· poboljšano 15, neizliečeno 7, a: umrlo ·7.<br />
freostalo je u liečeuju koncem kolovoza 30 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu : crievua pošalina, upnla plući!, SliŠica, upala osrdačja, rak želudčaui,<br />
upala potrbušoice, otrovanje sa phosphorom.<br />
·Bolestniei toga mjeseca ·bolovahu od bolesti : kolotečnog sustava 2, dihala 27, probavila<br />
18, močila i spolovila 3, živčevlja 10; krvi i pretvora 25, kužnog značaja 4, ·inih l<br />
·<br />
i otrovanje phosphorom. - Umobolnih bilo je 3.<br />
II. o dj e l (za kiruržke bolesti l. Preostalo je u liečenju koncem srpnja 168 bolestnika ;<br />
pridošto ih je iz nova 9H. Ukupno bje dakle liečeno 266 bolestnika.<br />
Od ovih je odpušteno : izliečeno 78, poboljšano 39, neizliečeno 12, a umrlo ·2.<br />
Preostalo je u liečenju koncem kolovoza 135 bolestnika..<br />
Uzroci smrti bijahu : tuberkuloza (kože i koljeničnog sgloba).<br />
Bolestnici tog mjeseca bolovahu od; novotvoi-ina 15, ozleda. kože i niišičja 16; ozledu<br />
kostiju i sglobova 13, bolesti · kqlotečnog sustava 2, očiju 99, ušiju l, spolovila i močila<br />
12, kože (izuzam bolesti si:filitičkog značaja) i podkožnog veziva 18, probavila l, bluclobolje<br />
·64, gibala 15 . ...:. . R o d i lj .a bilo je 4, od kojih su po rodile 2.<br />
O p er a ci j a izvedeno bje n mjesecu kolovozu liedećih :<br />
Epicysto:iom.i a ppt. lithiasim: I. V., 9 <strong>godina</strong> star, tuži sP, da već od 2 god.<br />
ima bolove kada mokri, koji su se u zadnje vri eme jako povećali ; · osim toga tuži s'·· d!'<br />
ga u okolini mjehura boli, kad drma tielom, a osobito zdjelicom. · ·<br />
·<br />
Dječak je za svoju dobu dobro razvijen. Pr ni i trbušn organi Zdravi su . . Inspekcija<br />
.<br />
spolovila, pokazuje . samo crvenilo vodoputa. PiJ>ljkom .;iiadjeri je u mjehuru kamenac.<br />
Postoji lahka zapala mokraćnog _mjebui:it. ·. · : ' . ·<br />
.<br />
. . . .<br />
Po§to je nekoliko dana riijehur raztopinom borove kiseline izpiran, učinjena je Epicystotomia<br />
longitudinalis pri povišenom zdjelištu i napunjenom mjehuru .. Pošto bje kamenac<br />
izvadjen, učinjen je šav mjehura u 2 etage ; zatim šavmišičja i kože. Na dolnjem<br />
uglu zareza drainira.n je prrdmjehurni· prostor sn vrpcom Jodoformgaze. Zatim je uveden<br />
trajari mekan procurak. Iza 6 . dana izvadjen .ie procurak radi dosta jake Urethritis. .<br />
Bolestnik iza toga spolitano niokri. · Tečaj afebrilan i normalan. Urethritis prošla bez<br />
sv.a.ke me,dika.cije. Kamenac je • ovalan, nešto plosnat kao orah velik phosphat, te važe<br />
14 grama. ·· · . · .<br />
· A!llputatio femoris ppt. conquassatiimem crtu. sin. ; A. crnris p pt. carcin
Liečnički Vie!:tnik <strong>1896.</strong> Br. 12.<br />
Po nadleŽnosti' primljeo je u liečeje ovaj mjesec : Iz Hrvatske i Slavonije .86, iz<br />
Ugarske 45, iz Česke l, iz Moravske l, iz Kranjske 8, iz Štajerske l, iz Dalmacije 2, iz<br />
Galicije l, iz dalnje Austrije l, iz Šlezke 3 i iz Italije l; zavičajnost nepoznata kod 2.<br />
I. odjel (za unutarnje bolesti). Preostalo u liečenju koncem mjeseca ruj na 39 bo·<br />
lestnika; prldošlo ih je iznovice 79. Ukupno bj e dakle liečeno 118 bolestoika.<br />
Od oVih je izliečeno 49, poboljšano 19, neizliečeno 2, a umrlo 8. .<br />
Preostalo je u liečenju kqncem iistopada 39 bolestnika.<br />
Uzroci smrti bijahu: srdobolja,'krvno kašljanje, sušica (4), rak želudačni i grieška<br />
srdčanih zalistaka.<br />
Bolestnici toga mjeseca bolovahu od bolesti : kolotečnog sustava 6, · dihala 28, probavila<br />
14, močila i spolovila 7, živčevlja 8, · krvi i pretvara 41, · kužnog značaja 5, inih l,<br />
pokušaj samoubojstva kroz otrovanje phosphornimi žigicami. - U m o bo l n i h bilo je 6.<br />
II. o dj el (za kiruržke bolesti). Preostalo i e ll liečoju koncem rujna 123 bolestuika ;<br />
pridošlo ih je iz nova 73. Ukupno bje dakle liečeno 196 bolestoika.<br />
Od ovih je odpnšteno : izlieeno 64, _poboljšano 22, neizliečeno 4, a umrlo 4.<br />
· Preostalo je u iiečenju koncem listopada 102 bolestnika.<br />
Uzropi smrti bijahu : rak materice, actioomy.cosrs, gnojna zapala moždjanib ovojnica<br />
·<br />
uslied zapale srednjeg uha, babinja groznica;<br />
Bolestnici toga mjeseca bolo1•nh od: novotvorina 14, ozleda kože i · mišičja 22, ozleda<br />
kostiju i sglobova 10, bolesti kolotečnog sustava l, očiju 33, ušiju l, spolovila i močila<br />
10, kože (izuzam bolesti sifilitičkog značaja) i podkožnog veziva · 24,. bludobolje 63, gibala<br />
ll. - Rodilj a bilo je 5, od kojih su porodile 4.<br />
O p e r a e i j e izvedene su u mjesecu listopadu sliedeće :<br />
Exstirpatio lymphomat. colli ; E. atheromatis; E:nuclentio metacarpophalang. dig. III.<br />
ppt. contracturam j Excochleatio et cauterisatio ppt. epitheliom11- lllbii infer. ; E. u teri p pt.<br />
eildometritid. gonnorrhoic. {2) j Circumcisio p pt. phimosim j Transplllntatio r.utis ·: seund.<br />
'Thi'ersch ppt. granulomat. (2) ; Excisio sarcomatis cutis.<br />
M a nj i h operacija obavljeno bi1de jo§ izim .toga 26 · na· boju;· a:. sadrimi ustaljujući<br />
povoj rad zamršenog kostqloma edra načinjen jedan<br />
.. Obća javna bolnic .<br />
u GospiĆu. (Primarni liečuik dr. Leo Vrbanić1)<br />
Za mjesec kIovoz <strong>1896.</strong><br />
Na koncu mjeseca srpnja preostalo je 58 bolestnika, tečajem kolovoza na novo došlo<br />
7!1 , ukupno. dakle liečeno je 137 bolestnika. Od ovih su ozdravila 43, pobolj šano 26, neiz<br />
liečenih ostalo je 5, a umro l. Uzrok smrti bila je stenosis aortae,'<br />
Operacije izvedene su sliedeće: .<br />
Extractio cataractae senilis -cum iridectomia 2, Evulsio polypi . nasi l, sutura ten<br />
dinis Achilli (vulnus scisum) , l, icisio phlegmoum 4 et abscessus frigidi l, . sectio alta<br />
(litbiasis) l. . . . . . .<br />
.. I. S., 14. <strong>godina</strong> star, trpi od 7 g.odinn. na znakovih kamenca, pšt vodu .vrlo<br />
.tt>žki>, p.rin gnoj an, amoniakalan, · često ·krvav. Son dom se ne može . doći, ,u mjehur, jer se<br />
već lt otvoru mjehura 'dolazi na zapdeku. Na 4. kolovoza učinjenaje sectio alta. O.EJerir no<br />
je zdjelištem 11 vis. Koža prorezana je u sredini. Kamenac . ?Joj posphat a po obl1kn<br />
. : _<br />
t. zv. Ffeifferisteiri, te je sa šiljatim krajem l cm. bio u otvoru (onficmm) mehura d.osta<br />
težko izvaditi. Mj ehur nije šivati . već drainiran, mišičje i . koža ši vani _su u gornJOj po<br />
lovici. Trajni katetar ostavljen je do 27. kolovoza. Preostala fistula zatvorila se brzo tako,<br />
da je bolestnik na 22. rujna odpuliten zdrav, bez ikakovih potežkoća kod puštanja vode.<br />
Za mjesec rujan <strong>1896.</strong> . . . . .<br />
Konem koiovo.za preostala su u liečenju ()2 bolestriika, na novo došla su tečajem_<br />
pljeseca 72 bolestnil!o, ukU:pno je dkle liečeno 134 olestnika, . od ovih .su izliećtlna 53,<br />
poboljšano je · 12, neizliečeno 10, utekla 2.<br />
Operacije učinjene _su ove.:<br />
·<br />
. .<br />
·<br />
.<br />
. . . . . . ·<br />
Thoraćoceli.tesis et aspiratio pei'mli.nens sec. Billau · (Empyemil.) l, puncIO: abdonm s<br />
(Ascites) 2 repositio humeri (luxatio axillaris) l, discissio abscessus · ((orneae ·2, operatio<br />
'Br;-'12.<br />
staphylomatis:·cicatric; total. 'corneae sec.'-Beei- l, iridectomia optica (occlusio pupiilae) 1.<br />
·<br />
Manjih operacija učinjeno je 8.<br />
·ia mjesec listopad .ta96.<br />
· K1incem· rujna preostalo je u liečn,iu · 59 bolest nika, u listopadu došlo je na ,novo<br />
54 bolestnika; dakle je ukupno liečeno 113 · bolest nika. Od tih je izliečeno 34, 'pobOljšano<br />
20; neizliečeno 7, •Ir:ritla· ·s. Uzroci smrti bill su : Diphtheria, Morbus Brightii, Epilpsia. ·<br />
Operacije učinjene su sliEideće :<br />
· ·· ·<br />
· 'Exstirpatio cystidis dermoid . . 'regionis supraorbitalis l, Extractio · cataraciae senilis<br />
cum h-idectomia 1, Operatio ;ectropii seniHs palpebrii.e iuferioris sec. Snelleu i. Manjih<br />
operacija uČinjeo je 12;<br />
·Iz stranih listova.<br />
E. Lesser. Poil kojimi se uvjeti smijt syphilitičati ie·niti ? (Therap. Monatsliefte<br />
'<strong>1896.</strong> Rv;· S.)'D'vije pogibelji priete ayphllitičaru u braku prvo težki •recidivi, odnosm'>' ter.<br />
cijama syphilis, drugo, da ·okuži. ženu i dj ecu: Nijedan nije siguran od recidiva, tercijarnih<br />
pojava i bolesti, »a- k-oje syphilitičari praedisponiraju. Nu takove posljedice su riedke, ako<br />
j d'otičnik temeljito ,liečen, a imadu i tu prednost p1;ed drugiini bolestmi, da se sgodnim<br />
i pravodobnill' liečenjem prve dvie da·du· podpuno ili ·malne podpuno izllečiti. Važnije je<br />
pitanje ohtženja.·· Syphili.s .može samo u sekundarnoj periodi .okužiti ili preći na djeeti, u·<br />
tercijarnoj ne; ·Nil ovdje postoji ·razlika izmedju žene i mužkarca, jer kod prve traje prenosljivost<br />
dulje od okuživostt;·· dapače ona postoji 'za cielo vrieme, dok je žena sposob1ia·<br />
·<br />
zanesti; Railog toni ii· je u 'tom, što· su jajašca: već u ranoj mladosti razvita, te mogn· klice<br />
bolesti .. u . nje ?:aći; ·ondjEI' goqine .i• -godine ·ležati, te se · razviti, kada se jajace- ·oplodi. · Kod<br />
mukarca se pako •sjeme ··u:viek· i·z nova razvija. Po izkustvu traje ok.uživost po pr. tri godine<br />
od hifkCije; · U braku se :najvie·okužllje. običnim prenosom, nu moguće jt1, .da se žena<br />
ue o kuži direktnim pre,n'osom1 nego·: pd· ploda, kojeg je otČei'O syphilitično sj eme inficiralo.<br />
Na kimcu sakuplja L. sve u sliedećei absolutni minhi:mm; prije kojeg se ne sinije pod nikakovimi<br />
uvjeti ·brak: sklopiti, jesu 3 . godine, nu ako je ikako moguće, )made se čekati 5<br />
do 6 <strong>godina</strong>: Ovaj se ro·k ·mQte skratiti (ne iz pod 3 god.), ako je syphilitičar bio ·ag odno<br />
liečen i nije imao recidiva, a mora se proQ.užiti, liko je u 3-4 godine bilo recidiva.<br />
·<br />
Dr. ć.<br />
Književne viestt<br />
-Varažd.inske toplice staro_slavno · sumporno toplo . :vrelo . . Napisao<br />
dr. AndriJI!- Longhirio, kupalištni liečnik u istcmi mj estu . . Zagreb <strong>1896.</strong> Tiskara i lito<br />
grafija .q . .Albrephta.(Jos. Wittasek) 8", 90 st.r. sa lLslika i preglednom željezničkom .kilrtoin<br />
(ciena nije označena). · Knjižica ova; koja . je jnr .. početk()m o\rogodišnje kupalištue sezone<br />
izašla, došla nali). .je ls.toin ovih dana na ocjenu. Ol,la Slj.držaje opis' mj esta, povjestnu i<br />
ge0ložku crticu, · zatim .kmičlni. anali:;u ru'drie . vode (ljekoVitoga · vreli!,) i ;u ljekovite .svrhe<br />
ta.Plo rabljenoga blata, . . po pr9f.: dru; E. ;LudWigu u Beču od . g.od. l89'4. (analla je· pri"<br />
oĆena..' n, :Lieč . .Vitistniku br .. J: 'o.d .god S95. str . . 13:)• P·otq je pisac . dao . obćenite naputke,<br />
.kak; .se: l:· vladati · bol!38JiDi)t. beći ovo:.-\irelci za• J,iek, ,iprazi ·qa indikacije i _opisuje<br />
ne.\{oliko ·,za:i;Jiiliih; {čjeva j zatiizl:; slie.d.: i !točno .ustRnoljene,. korttraln4iklicije. ·Napokon<br />
prelazi na. opis. .;ppje4in\h sgrada kup:e(i.•pr.lobđuj e kupruitni' red i ciike: Knjižica je<br />
,dobr.o . pisani!-,; v'r,ici.,;u-ktlsrin, .tiska. i vanj tine. : .te .. će -bqlestnikom; koji tamo traže lieka,<br />
vl-16 dobro do:i..: . , . .<br />
·<br />
.<br />
. .<br />
···.<br />
. . . . . .<br />
·LehbucJ!I;iefer ·K·I ndei-krankhelt'en fu.r Aerzte und Studie1·ende von<br />
A, Ba:gi n:s•ky . . ;5;r vi:elfh .i:yermehrte rind: •ve.rbesserte; Aufiage>:- Berlin. Verlag voli -Fr . .<br />
Wreden. vet .• $_,::;xvi ·l .l067 str. '.'(Ci ena 1 t · foi:; ·OO ·n č:)'<br />
:ova -itlleynlt!ka'iga\·i ,':'-i:t,
. Liečnićki Vi,estnik, 1898. Br. 12 .<br />
paediatl'ije što kre, ali ipak sasvim izcrpivo. Moći ćeš naći brže odgovora ila sva pitanja,<br />
koja 'te u praksi zanimaju.<br />
Pisac, koji je na glasu paediater, profesor dječjih bolesti i ravnatelj dječje bolnice<br />
cara i carice Friedricha u Berlinu, izdao je ovo svoje djelo prvi put god. 1882_, onda je<br />
imalo saino 748 str. Već iz toga se vidi, za koliko mri je sadržaj Jrnjige ponaraso tečajem<br />
14 <strong>godina</strong>. Ako medicinsko djelo u razmierno kratko vrieme od četrnaest <strong>godina</strong> doživi<br />
pet izdanja, ako se prevadja u skoro sve svjetske jezike, već to može nam biti dokazom<br />
za njegovu osobitu vriednost. •<br />
· Sadržaj se knjizi dieli u dva diela Obćeniti dio (str. 1-61) ra:tlaže posebna<br />
physioložka svojstva djece, kako rastu, kako se hrane, kako se pretražuje obćenita aetiologija<br />
i therapija za djetinje doba.<br />
U posebnom dielu odciepljuje pisac bolesti novorodjenčadi (str. 61-117)<br />
od bolesti ostale dječije dobe :· asphyxia, atelektasis. pulmonum, erythema. neonatorum,<br />
icterus neonatorum, m or bus W'inckelii (Cyanosis afebrili. i ct erica perniciosa cum haemoglobinuria),<br />
degeneratio adiposa neuta neonatorum, melaena, cephalaematoma, ozlede prirodjene<br />
i kod poroda nastale, bolesti pupka (upale, krvarenje, priedorl, septička infekci,;a<br />
novorodjenib, ophtba.imia neonatorum, trismus i tetanus neonatorum, sclerema.<br />
Obćenite bolesti zapremaju str. 118-405. Najprije razpravlja. akutne exantheme,<br />
zatim typhozne (typhus abdomioalis, typhus exanthematicus, febris recurrens, Weil-ovu<br />
bolest) onda opisuje ostale akutne infekciozne obćedite bolesti, za ovimi chroničke, uapokon<br />
obćenite bolesti u· užem smislu (rbacbitis, anne mia, chlorosis itd.\, Ako sada 'praktički liečnik<br />
zaviri u novu knjigu dj ečijib bolesti, skoro će svaki najprije pregledati poglavlje o difteriji,<br />
jer se ovdje najprije nada, da će naći nepristran sud izkusna. kliničara, jer 7.aista razna<br />
protuslovna mnienja. u dnevnoj stručnoj literaturi kadra su i razboritoga čitaoca smeRti.<br />
Baginsky pristupio je therapiji sa serumom vrlo oprezno, onom opreznoću, koj u je rodila<br />
epocha tuberculina; ali povoljni uspjesi n11 njegovoj klinici načiniše iz njega odušeyljena<br />
pristjišu te therapije, o kojoj on veli : "Žalostna nemoć i Rliepo tmnnranje _je ·,prestalo, a na<br />
sreću možemo sada našim bolestnikom zaista pomagati''· Baginsky nam pripovieda, da je<br />
kod njegovoga materijala pomor uslied serumt.herapije -kod difterije pao od prieko 40'/o na<br />
10"1o. Glede aetiologije difterije .. st6ji naš pisac na stanovištu službenom, t. j. da je Loeffierov<br />
bacillus zametnik- difterije. $krofulozu stavlja pisaC medju chroničke obćenite infekciozue<br />
bolesti, a definira ju kao osobito stanje cieloga tiela, koje čini sve die!ove osobito pri<br />
stnpnimi za sve infekcije poimence bacila tuberkuloze, streptokokka i staphylokokka.<br />
"Skrofuloza može se smatrati kao shodno tlo za razne zametke bolesti, osobito za tnber<br />
kulozni virus" . • Diete može dugo biti skrofulozno, t. j. može imati organizaciju prikladnu .<br />
ia infekciju s mikroorganizmi, osobito s bacilom tube-rkuloze, ali se ipak ove infekcije ne<br />
mora direktno dopasti"· - Da se tuberkuloza razpravlja na. raznih mjestih u knjizi, ne<br />
može nam se dopadati - milillrna tnberkuloza stoji medju kroniilkimi infekciozpimi<br />
bolestmi, .plućna tuberkuloza medju bolestmi pluća, tnbei:kulo1..a potrbušnice medju. kro<br />
ničkom upalom potrbušnice, tuberculum cerebri medju bolestmi mozga., a tuberkuloza kožP.<br />
medju bolestmi kože. Obsežno poglavlje o tuberknlozi bilo bi mnogo vie pr.eglerln6; znprema:lo<br />
bi manji prostor. TherapiJa phthise čini nam se nešto nepodpuna, ;ll- ·nikako ne možemo<br />
pristati uz mnienje pičevo, koji odgovara od boravka na morskom zraku, a ovdje ipak<br />
proti nj egovu nazivu govori uspjeh u morskih dj ečijih boln
310 Liečnički Viestnik <strong>1896.</strong> ·<br />
Holzs!)hnitt. Berlin.J
312 Bi· . . 12<br />
Ki:n1gres '(;'{11ternu medicinu d'ržiit će se od !l. do 12. lipnja. 1!17. u Berlinu.<br />
Ustanovljenqje, da će 11e ova themata ,u kongresu rapravljati : L kronil!ki rhe:iiriatizam<br />
sglobova: (rf'. pro{ i3ij.t1mlPr, Freibtirg) ; 2: epilepsia (r:'f. pl·of. ; u,·errickt, . Magdebtirg)<br />
; 3. Bsedowova bolest (ref. prof. Ettlenburg; Berlin). Sj ednice i izložba biti· će u kući<br />
arhitekta. Doc. dr. Pngel sastaviti će svečano dj elo o historijskom razvitku medicine u<br />
Berlinu:<br />
"P,ri mnl,jstvo" od prof. dra. A. Lobmayera, II. posve preradjeno<br />
·izdanje, dobiva se kod pisM samog•> uz eien u od 3 fo{ Ovo .. je z\1. fHi lrJalje od<br />
kr. zem. vlade propi-ami učevna knjiga. 1\oj n svaka primalja imati mora, a po .<br />
njoj iiuaju uredovni lie(mici primalje izpitivati.<br />
Natječaji.<br />
.z;a mjesto uči telj a hi gije ne, anatomije čovje kn te ljek:trničkih znkona i naredaba<br />
·· na IiludrosloVnom faku,ltetu h. sveučilišta Franje Josipa I. u Zagrebu, sa nastavnim jezikom<br />
· hrvatskim razpisu.je se ovim natječaj do konca mj eseca prosinea <strong>1896.</strong><br />
Učitelj biti 'će obvezan svakoga zimskoga semestra predavati higijimu kroz 3 (tri)<br />
sata; a ljekar.Iičke zakone i naredbe po l (jedan) sat na tj edan, anatomiju čovjeka pako<br />
kro ·oba .semestra .najviše 4 (četiri) sata na· tjedlin, vršiti 'će prema .potrebi dužnosti izpit<br />
i:J.oga povjerenika kao i ine možebitne sa njegoVim zvanjem skopčane dužnosti.<br />
KM u:Čitelj postaje dotičnik ;>;ema.ljsld urednik (Činovnik) sa svimi pravi takovoga,<br />
naročito :pako Aa rangom i sustavnimi berivi profesora sredi1jih škola, u glavnom gradu<br />
·<br />
Zagrebu stalno namještenih.<br />
.<br />
Natjecatelji imadu svoje obložene molbenice unutar naznačenoga .:roka'·p!;>đllieti (u<br />
službi stojeći putem .predpostavljene si oblasti) kr. hpr.-slav:a-hil:: zemaij. viadi, odjelu za<br />
. bogoštovje i nastavu, te . u istih navesti svoj u dou,'_ rodno mjesio i pripadnost, dosadanje<br />
zaniil:laJ1je ili službovanje; znanj e hrvatskoga jezika te · diplomu () doktoratu sveukuenqga<br />
·liečničtva, postignutom<br />
.<br />
ria kojem sveučilištu Ugarske ili Austrij(l.<br />
'<br />
- l\'Ijesto li e č n i k. a uzadl'Užene . zdravstvene . obćine<br />
.<br />
Erdevik, sa sJedištem: lhičnika<br />
u<br />
.<br />
S tini službenim mj estom skopčana je ·placa gudH:Injih 700 for. i staualina godinjih<br />
200 for., a osim toga ima obćinski liečnik pravo na petgodišnji u: mirovinu . uračunivi .do -<br />
platak od 50 for. u. smislu zakona od 24. siečnja 18!>4.<br />
'Natjecatelji, koji žele 'gore označeno· mjesto postići, 'imadu svoje p.ropisano obložene<br />
molbenice do 27. prosinca <strong>1896.</strong> podn1eti ' kl'. kotal'skoj oblasti u Iloku. .<br />
Mj esečna .skupština<br />
"s bora liečnika .. kralj e\ dn H rvatske i S l avori:Tj e" u Zagrebu biii će u<br />
utorak dne 29. prosinca o. g. u 6 šiti poslje podne· U, sveučilištu (u senatskoj dvorani)<br />
s ovim · dnevnim redom :<br />
l. Ovjerovit će se zapisnik posljednje Plječne ;skJJpšt.ine.<br />
2 . .Predsjednik · iziesHt će o sbortrvih · st\·arlb. ·<br />
·<br />
3. Dr. Drag. S c,krz : . "Sluaj operirane encephalokele<br />
4. · EventuljJni piedlozi članova.<br />
Yl_asnik i izdavatlj ,;Sbor liečl1ikJ. ;lqjvina Hrvatske i Slayonije''.<br />
Ur!ldnik prof. dr., A. Lobmayer.<br />
.<br />
·<br />
Odbor.<br />
Tisak' Dionička tisk11.1:e u, ZagrebU:.