Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
54 Liećničk1 Viestnik <strong>1897.</strong> Br. 2.<br />
on na jednom nikoga ne pozna, ništa ne zna; dočini ipak na nekoja pitanja<br />
korektno odgovara. U početku razgovora odaje uredno mišljenje, nu što dalje,<br />
to bivaju odgovori sve gluplji. Ti njegovi odgovori su prisiljeni i iz urednoga<br />
misljenja poiskani, jer oni odavaju svoju redovitu associativnu svezu sa pitanjem<br />
time, što je odgovor pitanju protivan ili izvrnut - dakle hotomičnom,<br />
sviestnom umnom operacijom proizveden.<br />
Nadalje počinja on običnu pogriešku simulanta time, sto slici svoje tobožnje<br />
bolesti pridodaje symptome, koji k njoj ne spadaju. Obćenito je mnienje,<br />
da su svi umobolnici s jedne ruke bedasti, a s druge ruke, da imaju fixe idee.<br />
N u fixa idea nije baš tako čest pojav dnševne bolesti, ona se tim laglje pojavlja,<br />
ci m je manje pomućPna inteligencija, sto je i posve razumljivo, jer se<br />
fixa idea može razviti samo intenzivnim mišljenjem, kojega u duševnoj tuposti<br />
nema. Spajajuć naš mo tren ik ta dva proti v na pojava u jedno, pričinja sliku<br />
duševne bolesti, koja po izkustvu ne obstoji, niti ne može obstojati. K tomu<br />
su njegore fixil'ane lude. misli u vrlo sumnjivom savezu sa njegovim novčanim<br />
poslovanjem : on stereotypno izčekuje "Boska" sa milioni, kojimi će graditi<br />
kloštre i škole; njegove hallucinacije o zmij ah, koje pjevaju njemačke pjesme,<br />
su previše drastične i prisiljene; hallueinacije iz god. 1889. ponavljaju se i<br />
sada; on napadno, često, bez povoda i hotomično iztiče svoje tobožnje tlapnje,<br />
što umobolnici ne čine, već ih pomno prikrivaju i samo u affektu odavaju.<br />
Dočim on dakle iz podpune duševne vedrine pada u kontrast podp·une<br />
tuposti, u kojoj opet očituje nesmislene, očevidno hotomično sastavljene fantazme<br />
i previše systematično skladane fixe idee ; dočim on nadalje pretjerava<br />
glupost uz odavanje intenzivnoga mišljenja : pričinja on duševnu bolest.<br />
Ustanoviv tako, da je duševna bolest, u kojoj se on prikazuje, sirnulacija,<br />
moramo izpitati, da li se možda iza te simulacije ipak ne krije kakovo bolestno<br />
duševno stanje?<br />
•ra sumhja je tim više opravdana, · što ima psychologa, koji tvrde, da je<br />
svaki simulant ))Umnjiv, da je dušt>vno bolestan: Ta tvrdnja bila b : i opravdana, kad bi simulacija bila nošto čovječjoj nat'avi turijega; neprirodnoga. Nri .. videći<br />
sruda u ljudskih priHkah, da u javnom i privatnom obćenju, u odievanju, govorenju<br />
·i miiuiki, u ljudskih težnjah i činih, u naponu borbe za obstanak<br />
v lada · laž, pretraranje, pričinjanjt>, te u uredjenom ljudsl{om dril žlv•u ·s ta.! ho<br />
unbiča,jenimi formami mora svatko u raznih prilikab raznu masku noiti: ·n<br />
možemo smaLtati siin ulaciju .po sebi kao neki abnormalni pojav. Silnnlacija na<br />
šega motrenika nije bez smisla: i . svrbe, jer ona eventual rw<br />
.<br />
tndže umanjiti ue-<br />
. .<br />
. prilike, U koje. je obtĐžbami dospio.<br />
Svojim vladanjem u svietu nije naš motrenik odavao poremećenju u svom<br />
misljenju i ćućenju, a time i promišljeno izvedenom i cilju shodnom simulacijom<br />
izključene su sve forme duševne bolesti, u kojih je svako sviestno i ra-<br />
. . . .<br />
.zumno djelovanje nemoguće.<br />
· Odkad . se psyebiatrična znanost bavi iztraživanjem pojava duševi10ga bolovanja,<br />
opazilo se je, da ima ljudi, koji uz nepomuć.enu inteligenciju i inače<br />
uredno družtveno ponašanje ipak počinjaju sasvim čudnovate, · nerazumljive i<br />
cielom njihovom biću protivne čine. Kada n.· p. imućna, razu nina, čestita, o bee<br />
štovana gospodja krade srebrne žlice, ne može se to drugačije razgonetati, ·nego<br />
Br. 2. Liečnički Viestn ik <strong>1897.</strong> 55<br />
da je to neki nezdravi nagon, neko bolestno duševno stanje, neka ludost, koja<br />
se samo jednim stanovitim ludim činom očituje. Buduć ludost u grčkom jeziku<br />
znači mania, to je znanost ovakove djelomične ludosti, koje se ograničuju<br />
samo na jednu vrst abnormalnoga djelovanja, nazvala monomaniom. Kolikogod<br />
ima raznih ljudskih strasti i pohota, toliko se je pomoćju grčkih naziva sastavilo<br />
mania, koje označuju, da netko boluje od djelomične ludosti, koja ga<br />
neodoljivo naganja, da krade, pali, kupuje, putuje, ljubi, pijančuje itd. Nu<br />
do skora je . znanost ustanovila, da ljudi, kf\ji od takove manomanije boluju,<br />
ipak nisu u cieloj svojoj ostaloj duševnosti posve zdravi, već da se kod njih<br />
vazda nalazi obćenito neko oslabljeno, bolestno stanje centralnoga živčevlja. I<br />
tako su do skora te manomanije prestale biti posebnimi bolesti, te su spale<br />
samo na symptome. obćenite duševne bolesti, iz koje imaju svoj izvor.<br />
Ne boluje li možda N. K. od takove manomanije, koja ga uviek i uviek<br />
naganja i sili na novčane manipulacije ?<br />
Ako uzmemo, da obstoji takovo bolestno stanje, iz kojega proizlaze samo<br />
stanoviti pojedini ludi čini, onda mora već u naravi takovih čina nešto biti,<br />
čime se oni razlikuju od istovrstnih čina zdravih ljudi. A tako i jest. '!'akovi<br />
čini mahnitosti jesu časoviti, jednostavni, nerazumni, nepromišljeni - neodoljivim<br />
nutarnjim nagonom iz m•zdravih težnja proizasli. Nezdravost takovih<br />
čina proizlazi onda iz motiva, izvedenja i svrhe nj ihove. Ako je sve to troje<br />
razumno, promišljeno, savezno i skladno, a počinitelj inače duševno zdrav, onda<br />
nema razloga, zašto da takov čin nazovemo nezdravim iliti maniom.<br />
(Svršit će se.)<br />
Slučaj porencephalije kod cerebralne dj etinje uzme.<br />
(Hemi plcgia spastie;t infant.il. CPrebral . sin.)<br />
Autotypija po naravi od V. I. :Mm·g·ctića u Zagl'ehu.<br />
Desna hemisphaera mozga 40-godišnj.e seljakinje . l\1. O. Od rane mladosti spastična<br />
nzma Jieve polovice tiela. Izim promjena navedenih u predavanj u (vidi "L. V." <strong>1897.</strong> br. 1.<br />
str. 39) nije bilo hemathetoze niti epileptičnih napadaja, te je bila psychično normalna.<br />
Dr. F. Gutschy.