You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
414 Liečnički Viestnik <strong>1897.</strong> Br. 12.<br />
Blessig (Petrograd). Demonstmcije p1·eparata. Pokazuje bogatu i liepu kolekciju<br />
očnih bolestih u staklenih malih okrugljastih posudah, fixirane u gelatini. Zatim kolekciju<br />
corpora aliena izvadjenih iz oka, preko 1000 komada.<br />
5. sjednica 25. kolovoza prije podne.<br />
Predsjednik:- O h i b r e t.<br />
Reymond (Turin). Pog·rieš-nct pt·ojekcija koi( stmbizmct i nač·in poprarljanja. Obično<br />
poslije operacije strabizma nastane diplopija, koja se samo uncle popraviti dugotrnjnimi<br />
stereoskopičnimi vježbami.<br />
Fukala (Beč). O mišici acconwdcicije. Ova mišica sastoji iz prekl'iženih 1ibrilla, koje<br />
se kao rešeto šire u iridi. Zatim prelazi ua razmatranja o physiologičnom djelovanju iste<br />
mišice.<br />
Dufour (Lausanne). O monocularnoj cliplopiji lw cl accomoclctcije. Tumači postanak<br />
takve diplopije, obrazložuje fizikalno taj pojav, koji se često kod hysterije nahtzi.<br />
Noiševskij (Dvinsk). Optičnn ataxijct i monocular·nct polyoJJija. Osvjedočio se je<br />
kod mnogo bolestnika, da uzrok polyopije ne leži u nepravilnom prelomljenju zraka, već u<br />
ataxiji, jer isti bolestnici sasvim dobro čitaju i najsitniji tisak (br. 1), ali kcd brojenja to<br />
aka nastane polyopija.<br />
Ballaban (Lavov). O mje-renj viclnogct polja bojwni. Pokazuje od njega izumljeni<br />
aparat za pretraživanje viduoga polja bajami, koji je vrlo praktičnu, jer se boje lahko<br />
mieujaju.<br />
Lušić-Matković (Zagreb). O OJie·ractjah kotl t-richiaze i entropija. Obšimi kritički<br />
pregled o svih poznatih metodah operacije. Opisuje svoje metode, koje mbi već od 2 godine,<br />
nadodajući statistiku od preko 500 takovih operacija. Zaključuje iztičući, da kod entropija<br />
i distichiaze nijedna metoda nije bez prigovora recidiva, zato treba sve 3 glavne<br />
metode upotrebljavati, te svaku pri,vesti svojoj inclikaciji; na taj jedini ekletičui način postižu<br />
se sjajni uspjesi.<br />
Pfli.iger (Bern). AcMonwtopsiilu<br />
o m-nicah. Najbolje uspjehe imao je od galvano-kaustičnoga liečenja.<br />
Hinshelwood (Glasgow). Demonstrira .Eepni ophthalmometa·r.<br />
Eliasberg (Riga). Slnčuj amauroze od chinina. Navadjn poznale teorije o toxičnoj<br />
amaurozi, nadodaje .symptomatologiju kod amauroze chinina.<br />
Tim bijahu svršene radnje ove sekcije. Od 92 najavljene komunikncije obdržuno bijaše<br />
59 predavanja. Lušić-Matković (Zagreb).<br />
O(lsjek za hygijenu.<br />
Akoprem je bio ovaj odsjek za vladajuće silne vrućine nesretno smješten u VII. kalu<br />
iipod krova, to tlU ipak bile sjednice ''rio dobro posjećene. U sjednici od 20. kolovoza<br />
nakon obavljenih formalija, izbora začastnih preJsjednika itd., razvijao je Hueppe (Prag)<br />
u poduljem govoru z· ;" anstvena načela za hygijensko 2J1'osurljivanjc pitke vocle. Ou stoji na<br />
stanovištu, zastupanom malne od svih stručnjaka, koje su· osnovali uzornim nai:inom već<br />
prije Fliigge, Gartner i dr., da· na ime u pravilu ne pruža dovoljnih kriterija niti luč·<br />
beno niti bacterioložko iztraživanje, .već da je k tomu još potrebno na lictl mje3ta strn·<br />
kovnjačko pregledanje tla i okolice, od kuda se voda crpi. On samo donekle dozvoljava, da<br />
ima prednost sa zdravstvenoga gledišta voda iz dubljine prema površnim vodam. -<br />
Wehmer (Berlin) napominje, da je sada položaj zdravstvenoga činovnika, osobito sudbe·<br />
Br. 12. Liečnički Viestnik <strong>1897.</strong> 415<br />
noga liečnika, vd o težak uslied ovih nazora u. najnovije vrieme glede pitanja o prosudji·<br />
vanju. vode, pošto u konkretnom slučaju ne mogu izdavati· na čvrstih i prividno stalnih<br />
metodah osnovana mnienja. - Schmidmann (Berlin) opisuje "dvostruku filtracij u" za<br />
čišćenje sumnjivih p ovršnih voda, kako se rabi u Bremenu. - ·B nj wi d (Krakov) nagla·<br />
šuje, od kolike je važnosti, da se što više moguće zaprečuje, da izmetnine dolaze do javnih<br />
tekućih voda. - S a l t e s (Amsterdam) pita, je li je osnovana tvtdnja, da u Kiel u u vodi iz<br />
dubljine ima mnogo klica. - V a u g h an (Michigan) govori o yelikoj vri ed nosti bacterio·<br />
loŽkoga protraživanja voda, osobito ako se nadje colibacilla ili typhusbacillu sličnih· mikro·<br />
organizama u sumnjivoj vodi. - ·za tim govorio je Novy (Ann Arbor), koji preporučuje kao<br />
najuspješnije sredstvo za poboljšcmje zdmvstrenih )J1'il-ilm širenje hyg·ijenskoga znanja, i to<br />
poučavanjem školske mladeži ob uzrocih kužnih bolesti, o načinu i o sredstvih, kako se<br />
zaprečuju i kako se proti njim postupa. - U diskusij i razsvietliše to pitanje vrlo zanimivimi<br />
podatci Berthenson (Petrograd) i lt auchfuss (Petrograd).<br />
Drugi dan, dne 21. kolovozt\1 razpravljalo se je vrlo zanimivo i važno pitanje, kako<br />
da se stane na put širenjt tnberctloze. Prvi govornik Vaughan (Michigan) zahtieva, da<br />
se shodno uredi promet s mlieko m i da se podvrgne strogom u r' trajnom u nadzoru. Za to<br />
neka se promet s mliekom uvrsti medju obrte vezane na koncesiju, i neka se istom onda<br />
izda oblastna dozvola za trgovinu mlieka, nakon to su sve prostorije pregledniJe gledom<br />
na prikladnost,. i nakon što su sve krave točno glede zdravlja pregledane po izkusnom<br />
veterinaru. Kod toga valja vasda upotrebili tuberculin i sve životinje, koje reaguju, nek:i.<br />
se izključe, odn. zakolju. Nadalje zabtieya V., da se sve rogato blago odredjeno za klanje<br />
za žh·ota točno pregleda na tuberculozu. Sputum luberculoznih ljudi neka se točno desio·<br />
ficira, neka se strogo zabrani pljuvanje na cestah i u obćib prometnih obćilih ; stanovi tu·<br />
berculoznih neka se svestrano razkuže prije, nego li se u te stanove usele drugi stanari.<br />
Države neka grade za siromašne tuberculozne sanatorija, i to za izliečive i neizliečive. Tuberculoza<br />
da je u početku lasno izliečiva bolest, za to neka se pučanstvo u tom smjeru<br />
poduči i neka se barem svake godine dade liečnički pregledati, u koju svrhtt ima država<br />
namjestiti liečnike, kji su narodu bezplatno pristupni.<br />
Nocard (Paris) sjajnom rječitošću zagovara borut prot tuberc·ulozi 1'ogatoga blct{fCI<br />
i zahtieva što odlučnije na osnovu vrlo bogatog izkustva, ela se što i:r.dašnije, dapače i pri·<br />
silno upotrebi tuberculin za razpo1-navauje i liečenje pošasti medju životinjami. Sredstvo ovo<br />
poslužilo mu je vasda bud u pozitivnom, bud n negativnom smislu, t. j. sve životinje, koje<br />
nisu reagovale na tuberculin, pokazale su se zdmve, a sve, koje su reagovale, pokazalf:' su<br />
se tuberculozne. N. doduše dozvoljava, da ima iznimaka, kako se to nalazi u literaturi ·to<br />
ipak drži, da se ovi neuspjesi temelje na manjkavom motrenju, osobito prigodom razudbe.<br />
Da to dokaže, sjeća N. na zanimiv nalaz na medjunnrodnom veterinarnom kongresu<br />
u Bernu god. 1895. Da dokaže valjanost svoje tvrdi1je i da i one osvjedoči, koji su· dvojili,<br />
izjavio se pripravnim, da izvede pokus. Nekoliko voloVl\ se je tubercttlinoin ciepilo i onda<br />
kašnje u klaonici zaklalo i razudilo. Odmah prva· životinja, koja je pokazala typičku reakciju,<br />
nije kod razudbe, koju je obavio veterinar, upravo pokazala niknkovu tuberculoznu promjenu.<br />
Da nije bilo moje mnieuje, moje osvjedočenje, moja vjera toli stalna o bezuvjetuoj pojerlj<br />
ivosti tuberculinll: - reče N. doslovce - dao bih se bio ovim rezultatom smesti i moji<br />
nazori bili bi se potresli. Jer nalaz, ustanovljen pred toli uglednom družinom vještaka, prošao<br />
bi bio u literaturu i vasda bi se citirao iznovice kno dokaz proti vrieduosti tuberculina. Ali<br />
ja se ne primirih - revidirao sam sekciju iznovice i bio sam sretne ruke, ela sam za ne•<br />
koliko časova našao iza tracheje paket tuberculoznih žliezda, koje sam kao trofeju mogao<br />
pokazati svim prisutnim.<br />
Da se tuberculoza goveda izkoreni pomoću tuberculina, predlaže. N. : na svakom<br />
posjedu imade ·se izpitivati _ovim sredstvom svekoliko -rogato blago. Zdrave životinje neka<br />
se odmah udalje od bolestnih i neka se smjeste u posebnu prije valjano razkuženu staju,<br />
u ovu se staju ne smiju smještrtti životinje, koje nisu jnr prokušane tuberculinom. Životinje,<br />
koje su. reagovale na tuberculin, di eliti će se n d vie· hrpe ; u prvu spadaju one, koje ne imadu<br />
nijedan izvanjski znak nakužbe - kao česti kašalj, sputa, otečenih mezg9vnih žliezda itd.,<br />
ove, koje sačinjavaju na s:reću većinu, ne treba da se odmah zakolju, one imadu većinom<br />
samo sasvim qov, nerazgr;mjem tuber