You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
410 Liečnički Viestnik <strong>1897.</strong> Br • . 12.<br />
gdje nema trachoma ; u maloj mjeri okužena je Euglezka. U Rusiji kotar Moskva ima<br />
2-4% ; Petrograd 9%, Saratov 11%, Kazan 20%, Kiev i Besarabija 25 0fo. U istočnoj Njemačkoj<br />
ima do 10-15%, dočim se južna Njemačka s manjim procentom izkazuje.<br />
Tra ehom je rana siromašnoga i radničkoga stališa; različuost rase nema nikak v og upliva<br />
na razvoj bolesti, više važnosti mora se pripisati tlu, naročito predjeli poplave i močvarni,<br />
to su odlični buditelji i sačuvaoci trachomatoznoga virusa. Okuženj a nastaje jedino od<br />
osobe na osobu, naročito u zadrugab, ll vojarnah, ll školah, u industrijalnih fabdkah. Potrebno<br />
je>-!:!a ne samo privatna inicijativa, već da se i dotične vlade staraju za propbylaxu,<br />
koja u glavnom sastoji u čistoći, u uporabljivanju posebnih sprema za toilettu, u pregledavanju<br />
očiju školske djece, te u odstranjivanju okuženib iz škole. Na taj način i metomenim<br />
liečenjem (bilo medikamentozno, bilo chirurgično) nadati se je, da će Europa biti<br />
oslobodj'ena od .toga biča, kako bijaše oslobodjena od lepre.<br />
Knapp (New-York). O namvi tmchoma · i o njegovom mckaničnom liečenju. U<br />
NewYorku nalazi se klinično 2 vrsti trachoma : a) conjunctiva gornje i doljne vj edje, a naročito<br />
prelazni rubovi puni su čvorčića i zrna trachomatozuib, conjunctiva bulbi je sasvim<br />
čista, roženica normalna, n e m a n i k a k v e s e kr e e i j e ; mnije, da ova forma nije infekcijozna,<br />
nazivlje ju trachoma simplex ; b) isti pojavi na conjunctivi s injekcijom conjunctivae<br />
bulbij često komplikacije na roženici, jaka sekrecija mucozna ili purulentna, tu<br />
formu nazivlju trachoma inflammatorium, te je jako infekcijozna.<br />
Kod obih ovih forma mekanično liečenje, bilo to u formi digitalne expresije ili<br />
raznimi pincettami ; bilo u excisiji prelaznoga ruba; bilo galvauo-canstično ;· bilo s grattageom<br />
ili brossageom ; bilo s curettageom, vrlo je uspješno, ali nije bez recidiva, koji su<br />
kod trachoma osobita karakteristika. Potrebno je, da se izbjegne recidivam kombinirano<br />
medikamentozno liečenje.<br />
Kuhnt (Konigsberg). O thempiji tmchoma. Podastire podulje izvješće o historiji<br />
trachoma, podpunjuje ga kliničnim i therapeutičnim razmatranjem. Iztiče kao važnu točku,<br />
da liečenje ne smije biti en chablone, već da treba elektično postupati kod svakoga pojedinoga<br />
slučaja. Obazire se ua medikamentozno liečenje (nitr. arg. ; cu pr. sulf. in solu t. ;<br />
zinc ; acid. tannic. ; hladne i mlake obloge), zatim na mekanično liečenje (masaža, expresija<br />
itd.), napokon obraća se na chirurgično liečenje (izrezan je prelaznoga ruba ; inci slo<br />
tarsalis ; punctio ta1·salis).<br />
Veliki je pristaša excisije prelnznoga ruba. lVInogo važnosti podaje produljenom mediklimentoznom<br />
liečenju, da se recidive ue ponavljajn.<br />
Lušić-Matković (Zagreb). Contagiwn i thcmpija trctchouw. U genezi trachoma<br />
izvan specifičnoga, microbičnoga ili ptomainičnoga momenta igra veliku ulogu predispozicija<br />
ili terrain Ni prvi ni drugi nisn nam poznati, možda nalazom jednoga pospješiti će<br />
se pravo tumačenje drugoga. Predispoziciju ne smije se empirično tražiti, kao do sada<br />
(rasa, položaj itd.), već znanst\·eno. Na podlozi chemičko-physioložkih iztraživanja suza<br />
došao je do zaključka, da od alkaličnosti suznoga soka zavisi predispozicija za infekciju,<br />
respective za immunitet.<br />
Alkaličnost suza mienja se na 2 načina : a) endogeno uslied promjene alka!iČ!Iosti<br />
krvi i sokova; naročito uslied poremećenja nosuo-laryngealnoga sistema ; b) ectogeno ulied<br />
prašine, dima, suzenja itd. U therapiji trachoma on je pristaša mekanično-medikamentozne<br />
therapije, a istodobno eletičnoga liečenja, ne može se oduševiti za excisiju prelaznoga ruba,<br />
ali rado i uspjehom obavlja tarsalnu punkciju i incisijn, već od nazad 3 godine. Navadja<br />
kao novu stečevinu u tberapiji trachoma injekcije sa sublim. i jodtrichloridom osobito kod<br />
pannusa i nezdrjelib čvorčića u prelaznom wbu.<br />
Darier (Paris). O chirtwgičkom liečenjzt tmchoma. Spominje, da je on već g. 1890.<br />
medju prvimi bio pristaša chirurgičnoga liečenja tracboma, te zadovoljstvom vidi, da dandanas<br />
vlada pod puno povjerenje u tu metodu, . pa ustanovljuje indikacije za takovo<br />
liečenje.<br />
Roselli (Rim). Novo liečenje tmchoma. Dobre je uspjehe polučio sa jodom in statu<br />
nascendi, na ime najprije touchira sa solutio kal. jodat. tracbomatoznu sluznicu, a zatim<br />
·<br />
aqua o:xygenata izpire. .<br />
.<br />
B. 12. Liečnički Viestnik <strong>1897.</strong> 41t<br />
N enado vić (Dolova). O liečenju tmclwma. Iztiče da je potrebno, ela se trachomatozni<br />
lahke naravi sami kod kuće lieče, a da lieeuici samo nedjeljno kontroliraju. Težke<br />
slučajeve da se bolnički lieči. Liečniei trnchomntm:uih mornj n biti dollro plaćeni, ljekarije ·<br />
badava. Vojnici tracbomatozni moraju se grupirati u po!:!cbni regirneut. Itrolom (citratum<br />
·<br />
argenti) polučio je vrlo dobre uspjehe.<br />
Neznamov (Harkov). O današnjem ehirm"i:lwm lieče?ljn rrachouw. Priobćuje način<br />
liečenja s raztopinom joda i aethera, ovaj zadnji izhlapjuje, n jod dj eluje na granulacije,<br />
te ih prosuši i učini pristupne za. resorbciju. Neprijatelj je svnkogn ehiruržkoga Iiečenja, jer<br />
·<br />
se tim subconj unctivalno tkivo, lympbatične pmge i krvno žile rar.mrcvare.<br />
Katerina Kostaljskaja (Moskvn). O hyalinih kntffljah kod trachoma . . u 40<br />
slučajeva trachoma, pretrnženih mikroskopično, naišla jt1 u Hvih ua hyaline kruglje, ali<br />
nigdje na krvnih žilnb ne bijaše hyaline degeneracije. Ueakciju na umylo!d H nijecluom<br />
sl u čaju nije se pokazala.<br />
Peters (Bonn). O patholoikoj hystologiji coujnndire osoi!Uu kull traclw11w. Kod<br />
različnih upala conjunctive, te takodjer i kod trachomn naišao je na osobite stanice izpod<br />
e pi th ela n formi poclkove.<br />
atim so razvila debata o tmehornu, koja je trnjala preko sata.<br />
Michel (Wlirr.burg). O patlwloilw-anatomičnih promJemth ·n ·rctln i. Opisao je potanko<br />
sve promjene, koje uastaj u u retini kod tabel! dorsalis i kod retinitis albnmi1iurica.<br />
Schmidt-Rimpler (Cli.ittingen). Kako nastane odcie1djeuje retine (ablatio). Nije<br />
moguće u nekih slnčajevih pridružiti se teoriji L e ber a o odcicpljenju roti ne. Vrlo često<br />
ue nalazi se uigdje razderana retina, te takloviua ne moe se iztoeiti iza retino, a isto<br />
tako ni u vasda niti velike promjene u stakloviui, da bi itu lJila sgužena. On se je uvjei·io<br />
kod mnogo slučajeva, da odciepljcnje nastaje uslied exsudata izmedju retine i chorioidje,<br />
a om zadnja tnj exsudat izlučuje. Zato je n većini slučajeva neopravdana operacija<br />
D e u t s e h m a n n a.<br />
Belarminov (Petrograd) O tutu.aii ro.fenicc. Vrlo često rabi tatnažu, dapače i kod<br />
catamcta accretu, gdjE!' s extrakcijom ne bi bilo uspjeha. Ne smatra kao kontraindikacij u<br />
leucoma adhaerens. Preporuča uviek upotrebljavati najveću asepsn, ue služi se skupom<br />
igala, već jedno1u samom šupljom iglom tatuira, a uviek uba.la koso nikada okomito.<br />
3. sjednica 2H. kolovoza. prije podne.<br />
Predsjednici : Hirschberg i Va cher.<br />
Dananje slanje operaciJe bel llt!JOJJ(je. Glavni izjestitelj : Fukal a (Beč). Već od<br />
10 <strong>godina</strong> ohavlja se kod jake myopije odalečenje zdrave leće iz oku, tc siže broj takovih<br />
operacija na 000. Izvjestitelj je do sada operii·ao Hi:J sluč:ja, tl puta je samo napravio<br />
extm.ctio lentis, u svih dmgih slnčajevib načinio je discissio. i to tuko s vrlo tankim Graefco\·im<br />
nožem, dostatno ureže kapsulu, a to najprij e vertikalno, zntim horizontalno. Poslije<br />
13-4 dana osobitom !ancom otvara sprednjn. komoru na način, da korigira eventualni obstojeći<br />
astigmatizam rožrnice, da nabuhnute leĆne mase odaleči. Ne boJi se ni nnjmanje<br />
gubitka staklovine, dapače opazio je, da je vid još bolji (uslied mzciepanja capsulae posterioris).<br />
Mnije, dn. odciepljenje retine ne zavisi od gubitku stuklovine, već od traumatičnih<br />
upliva. Og1;aničuje se operirati samo slučajeve, gdje korekcija s naočalt nije dostatna,<br />
ela bi bolestnik mogao obavljati svoj zanat. U slučajevih myopije od 13-23 dio p tr .<br />
opazio je, da su dotični poslije operacije postali emetropi, što se· ne dade drugčije tumačiti,<br />
nego da je sprednjo stražna os skrrrćena uslied operacije.<br />
Vacher (Orleans). l!Jxtrakcijlt leće kod julie ut!)OJ)Ije. Izveo je operaciju u 48 slučajeva,<br />
u većini slučajeva pravio je extractio simplex, samo kod djece discisiju. Jako je<br />
oprezan u iza biranju slučaj eva za opemcijn, te nikada ne operira oba oka, već jedino, ako<br />
to zahtieva bolestnik. Primjećuje, da treba nastojati, da ne bude gubitka staklovine, jer da<br />
su od toga težke posljedice. Nadodaje, da ako operacija i ne znustavlja sasvim progresivnu<br />
myopiju, da ju barem donekle ·modificira, u to upliva blagotvorno na centralnu retinochorioiditidu.<br />
N e smije se operirati bolestnike, koji vide manje od 1/10•<br />
Zatim nastaje razprava : D ar i e r podnaša izvješće o 142 lučaja (od 18 okulista<br />
operiranih) 85°/0 poboljšanj e vida; 10°/o vid isti; 5"/o izgubljeni ('2'/0 infekcija, 3% od-