Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
386 Liečnički Viestnik <strong>1897.</strong> Br. 11.<br />
Iz stranih listova.<br />
Schlossmann. Studije o 2J011wru dojenčadi. (Zeitschift fiir Hygiene <strong>1897.</strong>)<br />
Pisac upotrebio je za svoju radnju statistični materijal kraljevine Saske. On dokazuje,<br />
da ne odgovara statistici obći nazor, da u l. godini više djece pomire u velikih gradovih,<br />
nego na ladanju; gustođa kuća i stanovničtva ne imade odlučni upliv, jer je u<br />
velikih gradovih kano u Leipzigu i Dresdt>nu pomor manji, nego u nekih ladanjskih kotarib.<br />
S. smatra primarnimi uzroci, koji poglavito uvj etuju visinu pomora dojenčadi u raznih<br />
kotarih : l. stupanj plodnosti stanovničtva t. j. čim se više djece u razmjerju prema stanovničtvu<br />
radja, tim je više umire u l. godini. 2 način, kako prihod stauovničtvu dopušta,<br />
da si uredi život glede stana, brane itd. 3. prije svega vrst posla žene i u koliko ona·<br />
mora, da djeluje kod zarade ; čim je veći broj žena, koje rade osobito u industrijalnih<br />
poduzećih, to je veća pogibelj za djecu. Što se tiče življenja u ra:tnih odsjecih dobe dojenčadi,<br />
to postoji pravilo, da diete imade tim manju vjerqjatno8t života, što je mladje,<br />
'te je osobito prvi mjesec najpogibeljniji:· Nu S. je dokazao, da je u kotatih s vi8okim i<br />
nizkim pomorom prvi mjesec približno jednak i da nastaje razlika poglavito većim pomorom<br />
u 2., 3., 4. i poglavito u 5. mjesecu. On to tumači ovako : novorodjeuče imade neku odpornu<br />
snagu, koja ga štiti od štetnosti ; ako je ova premalena; to umre diete u prvih mjesecih.<br />
Inače ostaje diete na životu, dok se štetnosti kumuliraju i dok je potrošena prirodjena<br />
odporna snaga, u to je doba diete u zločestih socijalnih odnol!ajih u većoj pogibelji, nego<br />
ono, koje se dobro njeguje. Za djecu u 1. godini najpogibeljniji su mjeseci srpanj, kolovoz i<br />
rujan, i to najviše za djecu na koncu drugog četvrtgodišta, a najmanje za onu u l. :U jeseen.<br />
Pogibelj ljeta prouzročnje velika. toplina, jer se lahko kvari brana djet.eta.<br />
Sitne viesti.<br />
Novi članovi. Našemu sboru pristupili su kano redoviti članovi gda. dri. un.<br />
med. Žiga Hercog i Bogomir Hhschl, pomoćni Jiečnici u bolnici miločano družtvo u desno dvorište s arkadami, gdje je spomenik medjutim<br />
već bio odkriven i vienci okićen. Smješten je izmedju spomenika Briickeovoga i onoga<br />
theologa Wagnera. Spomenik je izradjen od kipara prof Zumbuscha, te pokazuje Billrotha<br />
u odjelu za operacije, kako stoji nagnut preko katedre, ter se odlikuje velikom sličnosti<br />
i izvrstnim naravnim držanjem. Na kratak govor Ger s n n ye v preuzelo je sveučilište na<br />
usta rektora Toldta spomenik u svoj u pazku, na što je akademičko pjevačko družtvo<br />
odpjevalo "Gaudeamus··, čim je svršena svečanost.<br />
Umrli. U Breslavi umro je 13. listopada. o. g. glasoviti physiolog Heimich He id<br />
e n h ai n u 63. god. života. Rodio se je 29. siečnja 1834. u Marienwet·deru, učio je u<br />
Konigsbergu, Halleu i Berlinu, te je radio kod Du Bois-Reymondfl. 1857. babilitirao se<br />
je kano privatni docent u Halleu, a 1859. postao je profesorom physiologije i bistologije u<br />
Breslavi. Bavio se je osobito iztraživanji razvoja topline 11 mišicah i izlučivanja u žliezdah.<br />
Napisao je: .Psysiologiscbe Studien (1856.)", "Mecbanische Leistung, Warmeentwicklung<br />
und Stoffumsatz bei der Wiirmethiitigkeit (1864.)" "Physiologie der Absonderungen (US80.)",<br />
"Der sogenannte thierische Magnetismus (1880.)", ,.Die Vivisection im Dienste der Heilkunde<br />
(1879.)", "Beitriige zur Histologie und PhyAiologie der .Diinndarmschleimhaut (1888.)".<br />
Osim toga napisao je mnogo manjih radnja, te izdavao "Studien des physiologischen Institutes<br />
zu Breslau (1861-68.). - U Berlinu umro je 17. listopada profesor P. G i te rb o ck<br />
u 53. godini života. Poznat je radi svojih radnja na polju chirurgij e mokraćnoga sustava<br />
i javnoga zdravstva.<br />
Svet!fllištne viesti. Beč. Privatnimi docenti imenovani su za histologiju H.<br />
Rabi, za derm\tologiju i sypbilis K. Ullmann. Gmdac. Privatnim docentom imenovan<br />
je za nutarnju me'dicinu A. KosslaJ. Kmkov. Izv. prof. L. Wachholz i A. Obalinski<br />
imenovani su redovitimi profesori prvi za sudbenu medicinu, a drugi za cbirurgiju. Kološva1·.<br />
Privatni docent budimpeštanskoga sveučilišta i kupalištni liečnik u Lipiku T. Marschalko<br />
imenovan je j. redovitim profesorom dermatologije i syphilisa.<br />
Kr. zem. kemijsko-analitički zavod u Zagrebu. Kr. zem. vlada uredila<br />
je u Zagrebu novi kulturni zavod pod naslovom : "Kr. zem. kemijsko-analitički zavod u<br />
Zagrebu". Ovaj zavod stoji pod neposrednim nadzorom vlade, a zadaća mu je, da njoj i<br />
podredjenim oblastim pruža one kemijsko-analitičke podatke, koji će se lJ. interesu javne<br />
uprave od njega tražiti. Naročito imat će taj zavod obavljati ona iztraživanja, koja propisuje<br />
zak. čl. XXIII. od god. 1893., kojim se zabranjuje praviti i u promet stavljati patvorena<br />
vina ; osim toga ima se zavod baviti i kemičkim iztraživanjem po javnih oblastih<br />
ili privatnidh mu priposlanih tvari, te sudjelovati po svojem predstojniku ili inom strukovnom<br />
namješteniku onim izvidom, na koje na temelj u postojećih zakona i propisa po<br />
nadležnoj obiasti pozvan bude. Kr. je zem. vlada posebnom naredbom uredila djelokrug<br />
ovoga zavoda i stavila mu na čelo izkusnog i vještog kemičara g. dra. Srećka B o š n j akovića<br />
u svojstvu predstojnika zavoda s naslovom profesora. Zavod će se sam uzdržavati<br />
od pristojba za iztraživanje, a uživat će subvenciju vlade u iznosu od 2000 for., a glavnoga<br />
grada Zagreba u iznosu od 1000 for.<br />
Uredovne Iiečnice u Bosni. Iz službenog izvješća bosanskih uredovnih liečnica<br />
gdja. dr. Teodore Krajewske u D. Tuzli i dr. Bohuslava Keck u Mostaru razabiremo,<br />
da je od god. 1893. prva liečila 553, 613 i 686, a druga 700, 769 i 829 osoba, od kojih je<br />
skoro polovica bila muhamedove vjere, i to većinom žene, zatim djeca i nekoliko muževa<br />
bolestnih žena. Osim ostalih bolesti liečilo se je i chiruržke i ženske bolesti, a bilo je<br />
mnogo poroda. U svom izvješću iztiču osobito liečnice, da žene po nekoliko <strong>godina</strong> doj.