Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
264 Lie'čnički Viestnik <strong>1897.</strong> Br. · 7.<br />
pod slikom težke inJekcije; kod typičkih slučajeva razvijtl se bu boni, koji često silno bole ;<br />
slabost srdca i znatno otegoćeno disanje. Bu boni su izprva maleni, tečajem- narastti, a ima<br />
ih već u početku bolesti, a kadšto nastajt1 istom iza nekoliko dana. Ako bolestnik ne<br />
umre prvih sata ili prvih dana bolesti, a ono se mogu buboni i ognojiti iza po prilici 9<br />
· dana ili se često i posve resorbiraju. Najteže pate bolestnici, koji imadu bubone na<br />
vratu ili uz doljnu čeljust, jer vrlo veliki i opori infiltrat može stisnuti tracheu i uzrokovati<br />
oedem glottide. Smrt - koja može nastupiti u svakom času - česta je u prvih 12<br />
do 24 sati - ovisi o vrlo brzo nastaloj slabosti srdca . .Arteria mdialis, koja je izprva još<br />
dosta puna, postaje · često za nekoliko, ; sati uzka, tanka poput niti, valovi bila nizki, neo<br />
graničeni, napetost je što manja. Bilo::udara 1ti0-180 - kadšto i pre)ro 200 puta. Raz<br />
vija se vrlo otegoćeno disanje uz cyanozu, periferija tiela ohladni - puls postaje paradoxan,<br />
a često i dikrotan. U oporavljenika motrllo se vrlo rualobrojno kucanje bila kroz više dana.<br />
Bolestnici dišu obično 30-40 krat u minuti - ali 50-60 udisaja motrilo se dosta<br />
često, akoprem se nije klinički moglo konstatovati ništa, osim neznatnoga katarrha ili ter<br />
minalni oedem. Vrlo učestano disanje - i preko 70 puta u minuti - opaža se u slučajevih<br />
prvotne kužne pue;tmonije. Sviest kadšto nije pomućena do smrti, kadšto su bolestnici<br />
vrlo nemirni u delirijih, drugi opet bolestnici deliriraju mirno kao oni u pošalini, a sadržaj<br />
delirija je obično veseo. Vrlo se često opaža, a kadšto podpomaže diagnozu, da se bolest<br />
nici vrlo rado dižu iz postelje, ter naginju na bieg.<br />
Vrućica je obično popustna - ali ima slučajeva, gdje se dade samo točnim mj e<br />
renjem ustanoviti, da su temperature kadšto povišene. Herpesa ne ima niti kod kuginih<br />
pneumonija. Podkožna krvarenja su riedka - većinom samo blizu smrti. Koža je osobito<br />
u akutnom stadiju vrlo suha. U crievnih organih ne ima promjena - osim akutnoga već<br />
palpaciji pristupnoga povećanja slezena. Niti bljuvanje, niti proliev ne opaža se često. U<br />
mokraći ima obično nucleoalbumina i serum-albumina - vazda izpod 1/2 %0 Esbach, krvi<br />
riedko. Chloridi su skoro u svib slučajevih znatno umanjeni.<br />
Osim gore jur spomenutih pometnja sviesti, riedke su pometnje u živčevlju, tako<br />
uslied infiltracije čeljustnoga sgloba uzma facialisa, kod bubona u pazuhi - neuritis cieloga<br />
plexusa nadlakta. U dugotrajne oporave opažalo se je kadšto, da se je razvila duševna<br />
apathija. Pregledbom očiju zrcalom nij e ništa ustanovljeno, niti iztraživanjem krvi.<br />
Diagnoza je u typičnih slučajevih !asna. Potežkoća ima samo onda, kad ne ima iz<br />
početka bubona ili kod kugine pneumonije. Kod prvih razviju se buboni kašnje, pa tako<br />
ustanovljuju diagnozu, kod potonje nadju se bacilli sitnozorom u sputt1mu. Ali obično može<br />
se već iz običnih znakova odmah razlučivati prava diagnoza. Therapeutskih opažanja nije<br />
povjerenstvo imalo prilike praviti -- uštrcavanje carbolom, jodnom tinkturom, sublimatom<br />
učinjeno od domaćih liečnika, bilo je bezuspješno.<br />
Glede inkubacije drži povjerenstvo, da ne traje dulje od 4-5 dana.<br />
Glede aetiologije tvrdi povjerenstvo, da je bacili pro nad jen od Ye rs i n a i K i t a<br />
sat a jedini budilac azijske kuge. Lasno se pronadje u mrtvacu i to mikroskopom i kulturami<br />
· - iz raznih organa i osebina samo ne u crievnih izmetninah.<br />
U krvi živih osoba može se većim dielom kulturalno pronaći, mikroskopom samo<br />
onda, ako ga ima u krvi u veoma velikih množinah - ovi slučajevi su bez iznim-ke umrli.<br />
Mnogi slučajevi, koji su smrću svršili ukazali su se kao mj ešovita infekcij a,<br />
po iztraživanju povjerenstva potiču ove od vriedova na tonsillah, od pneumonskih ognojaka<br />
ili od bubona bud bez operacije, budi poslije operacije - a nastaju od streptococca, od<br />
·<br />
diplococca preumoniae i staphylococca.<br />
Od bioložkih svojstava bacilla azijske kuge navadja povjeren stvo, da se ne obo<br />
jadiše Gramovom metodom, da imade kapsulu, koju se ne da vazda vidjeti, da voli alkalsko<br />
hranivo, ter da lasno propada uz konkurencij u drugih bacterija, da nadalje lasno propada<br />
kod izsušivanja i u viših tempei:aturah.<br />
Kod raznih životinja mogu · se ciepljenjem proizvesti slični pojavi kao u čovjeka ;<br />
spontano pako· da oboljuju samo parcovi. Bacille azijske kuge vrlo je težko pronaći izvan<br />
čovječega ili životinjskoga tiela gledom na gore navedena bioložka svojstva.<br />
·<br />
·<br />
Br. 7. Liečnički Viestnik <strong>1897.</strong> 255<br />
Glede histologije azijske kuge, glede točnih bioložkib svojstava kuginoga bacilla,<br />
glede pitanja o kuginom serumu i prema diagnozi i prema prophylaxi, nadalje glede vried<br />
nosti Haffkins-ovih injekcija s obumrlimi kulturami izvjestit će povjerenstvo doknadno.<br />
Therepeutskih uspjeha Y er s i n-ovih injekcija, koje su se pravile za boravka povjerenstva<br />
u Bombayu, nij e ono nikakovih vinjelo.<br />
Iz promatranja svih odnošaja drži povjerenstvo, da se azijska kuga dade uspješno<br />
svladati točnom provedbom obćenitih zdravstvenih mj era, osobito strogom izolacijom bo<br />
lestnika i shodnom desinfekcijom njihovih izmetnina i od bolestnika rabljenih predmeta.<br />
Po mnienju povjerenstva ne će se azijska kuga prenieti u naše krajeve niti robom<br />
prema svojstvu kuginoga bacilla, niti putnici, ako se ovi putem strogo liečnički nadziru,<br />
ali pomisliti se dade, da bi se mogla preuieti parcovi, kojih na svakom brodu ima.<br />
Povjerenstvo bilo je za cieloga svojega boravka u Bombayu zdravo - akoprem Je<br />
mnogo patilo od vrućine, osobito u laboratoriju, gdje je već u ožujku bila temperatura<br />
28° R. i više.<br />
R. Hecker. Sm1·t uslied k?·votolca iz arte1'iae anonymae. (Miinchener med. Wochenschrift<br />
<strong>1897.</strong> No. 20.)<br />
2'/, godine stara djevojčica donešena je u bolnicu sa symptomi stenoze larynxa ; odmah<br />
je učinjena intubacija .. Pošto je tuba 1348/4 sata ležala, te se nije mogla bez uštrba za disanje<br />
odstraniti, to je izvedena tracheotomia inferior kod posve normalnih odnošaja. Ćetvrti dan<br />
promieujena je canula, rana imala je obično lice, krvarenj e nikakovo. Sliedećih dana poče<br />
se doljni kut rane nešto razširivati, rubovi su malo sivi i nekrotični. Temperatura nešto<br />
povišena. Pošto je treći dan canula kao obično bez ikakovih potežkoća opet promienjena,<br />
nastupi kratko na to tako obilno krvarenje, da se nikako nije dalo ustaviti, te diete<br />
izdahne 4-5 časova, kako j e krvotok nastao. - S e k e i j a: H> cm. duga rana od opera<br />
cije, na koju se nastavlja 4 mm. duga nekroza prodirući dušnik kroz cielu debljinu i svr<br />
šavajući s okruglim kao leća velikim defektom. Arteria anonyma prolazi poprieko izpod<br />
defekta i sraštena je -e dušnikom. Spomenuti defekt zauzima na gornjoj stieni arterije<br />
mjesto adventicUe i u dubini istoga nalazi se mala luknjica, kroz koju se tankom sondom<br />
dolazi u otvor arterij e, iz koje je krvotok uzsliedio.<br />
Pisac navadja iz književnosti još sedam slučajeva, kod kojih je na isti način smrt<br />
nastupila, te kod kojih je arteria anonyma dielom na svom pravom mj estu, dielom nešto<br />
vise nego obično prolazila.<br />
Da bi se izbjeglo ovakovim neprilikam preporučuj e pisac : na se kod tracheotomij e<br />
učini čim gladje rubove rane, strogu asepsu, mir po mogućnosti za vrieme ležanja canule,<br />
koju valja oprezno mienjati i čim se pokaže i najmanje krvarenje narkotična sredstva<br />
rabiti.<br />
K. Wunder. Gang1·aena desne stmne pop1·sja posl,ije ospica. (Miinchener med.<br />
Wochenschrift <strong>1897.</strong> No. 20.)<br />
Dj evojčica od sedam <strong>godina</strong> oboli na ospicah, osip bio je prilično neznatan. Za<br />
nekoliko dana nastade na desnoj strani prsišta čir, koji se je danomice povećavao tako,<br />
da je deseti dan morao biti otvoren, pri čem je izašlo mnogo gnoja i rubovi bijahu do-<br />
3-4 cm. u obsegu podrovani. Nehotični dielovi odpadoše za nekoliko dana i rana poka<br />
zivaše sliedeći lik : kao prepa1irani okruživahu mm. pectoralis major i latissimus dorsi<br />
nepravilni defekt, koji sizaše u svojoj sredini do pokostnice rebara, inače svježe granula<br />
cije i dvie luknje, jedna vodi pod m. pectoralis major, a druga manja pod m. latissimus<br />
d01·si. Poslij e nekoliko dana pokaza se i na unutarnjoj strani desne nadlaktice sličan čir.<br />
Pisac drži, da je oboje nastalo uslied alteracije krvnih sudova, i to prvo thrombozom<br />
arteriae thoracicae longae, a drugi čir putem mezgovnih sudova, a ne direktnim dotikom,<br />
makar da se u prvom slučaju mora predpostaviti, da je infekcija išla nazadnim putem;<br />
što on drži mogućim u ovakovih slučajevih, gdje je upala silna.<br />
·<br />
Cl'lenjak (Zagreb).<br />
P. K. Pel. ]( aetiologiji otrovanja olovom. (Centralblatt fiir innere Medizin <strong>1897.</strong><br />
No. 23.)<br />
K. priobćuje 3 slučaja otrovanja olovom, gdje nije u zanatu bio odmah očit aetioložki<br />
momenat, niti su bili pojavi bolesti tipično izraženi, nego su bolestnici izticali druge<br />
R.