You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
262 Liečnički Viestnik <strong>1897.</strong> Br. 7.<br />
(Nauenheim), slično djeluju i ugljične ocjelne rudnice (Schwalbacb, Cndowa, Franzensbad,<br />
Tarasp, St. Moriz). Indiferentne tople rudnice s '"išom temperaturom ne prijaju bolest<br />
nikom, samo su uporabive kod Vllo razdraživih bolestnika s hyperaesthezijami, silnimi<br />
boli - kupelj i u obće neka ne budu niti hladnije od 20' R. niti toplije od 27" R., a bo<br />
lestnik neka ne boravi dulje nego 10 minuta u vodi ; a neka se ne kuplje češće nego 3-4<br />
krat na nedjelju. Isto vriedi i za eumporne kupelji, Osobito neka se bole.stnik kani vrućih<br />
parnih kupelji i boravka u vrućem zraku (ruske kupelji).<br />
Važnija od balneotherapije je hydrotherapija. Bolestnik neka se ne izvrgava<br />
nikakovim žestokim proceduram - niti vrlo hladne kupelji, niti silni mrzli slapovi, niti<br />
zamatanja, niti poljevanja studenom vodom nisu za nj ega. Bolestniku će prijati poluknpelji<br />
od 20-240 R., (2-5 min.}, jednost&mo oribanje vlažnimi plahtami, mlake podpune kupelji<br />
25-26 ' R., ako mu se pere mlakom . vodom bud hrbat, bud noge. Za ljetne žege dozvolit<br />
će se krepčijim bolestnikom kupanj .-u riekah, ako je voda topla i ako bude bolestnik<br />
kratko u vodi. Morske kupelji su većinom !!tetne. Od velike važnosti je uporaba munjine,<br />
galvanskom strujom. Jedan pol na zatiljak, drugi na doljne kralježke, uzlazeća ili silazeća<br />
stn1ja ili oboje, stabilno, ili se giblje gornji pol lagano gore ili dolje, ili se ujedno galva<br />
nizuje i sympat.hicus. (Kathoda na vratni sympathicus, anoda izmjt>nice uz kralježni stnp od<br />
na,jgornjega prsnoga kralježka do zadnjega sa svake strane 1-2 min.), za tim anoda dolje,<br />
a katboda gore na kralježnom stupu - lagano gore i dolje). Eventualno popriel!na. galva<br />
nizacija itd. Periferno liečenje nogu (anoda na doljni dio kralježnoga stupa, kathoda labilno<br />
uzduž n. cruralis i u. ischiadicus). Za ledja rabe Re velike elektrode (dugoljaste 50-70 qcm.)<br />
slabe struje, kratke sjednice. Farndskft struja rabi se kao kist na koži trupla i olrntjnina 5-20<br />
min. na dan.<br />
D er i v an ti a na kožu kadšto su koristna. Points de feu s malim thermokantherom uzdu!<br />
hrbtenjače 30 - 50 piknja na 10-15 četv. cent. svakih 8-10 dana ; kratkotrajna vesicantia,<br />
kistivanje s jadom dnevice uzduž ciele hrbtenjače ili samo mjestimice. Masaža pn1dadna<br />
je z11 slabe, slabo hranjene bolestnike mlitavih mišica, gimnastika za krepče, koji imadu<br />
čvrstih lnišica.<br />
Natezanje živaclJ,, pošto su živci operativno postali pristupni - napuštena je. Od na<br />
tezanja živaca bez operacije tvrde neki, da su vidjeli uspjeha, osobito kod jalcih lancinu<br />
jućih boli. Za to ima raznih metoda. (C o rv a I: bolestnik leži ravno na ledjih, ravno spru<br />
žene doljne okrajnine prigiblj u se tako u kukovih, dok dodju noge k lien ; Fl e g ar:<br />
bolest.nik sjedi na čvrstom stolu, te mn se gornje tielo vrlo čvrsto prigiblje napred, na<br />
tezanje hrbteničnoga mozga ; Benuzzi: bolestnik leži ravno na čvrstoj podlozi, a glava<br />
mu počiva na čvrstom jastuku, noge oko gležanja omotaju se ručnikom, pak ovako vuku<br />
se oštro preko glave bolestnrkove, dok mu dodju koljena blizu, dapače do glave ; Blond el:<br />
prignuta koljena primiču se što bliže bradi bolestnikovoj , ter ostaju tako barem 5 minuta,<br />
a dok se to postigne ovije se čvrst ručnik oko zatiljka i izpod koljena). Ovamo spada i<br />
suspenzija sa S a gr e-ovim ili S pr i m o n-ovim aparatom i korset po H e s s i n g-u.<br />
SymtJtomatičko liečenje. 1. Lanci n u j u će boli. Sad topli sad hladni oblozi s chloro<br />
formom i aetherom na preosjetljiva mj esta, spray s methylchloridom, synapizmi, natiranje<br />
s chloroformom, veratrinom, spir. formicar., spir. synap., priljepljivauje emplast. vesic. perpet.,<br />
empl. opiat., empl. belladonn. itd., munjina (stabilno djelovanje anode ili kathode), frotiranje<br />
ručnikom ili četkom, jaki tlak (privežu se olovne ploče), masaža, suspenzija, bezkrvno na<br />
tezanje živaca, mazanje s koncentriranom otopinom joda, pointes de feu kraj hrbtenjače<br />
ili na mj estih, gdje izlaze bolni živci. Od nutarnjih ljekova spominje E. chinin, jodkalium,<br />
bromove soli, antifebirin (0·30-0·50) phenacetin, antipyrin, exalgen, salipyrin, natr. salicyl.,<br />
lactophenin itd. kadšto kombinacije više. ljekova zajedno ili s jači mi narcotici : cod ein, atropin,<br />
morphij. Neka se upotrebe jaki obroci, brzo jedan za drugim. Bez morphijevih injekcija<br />
ne će se proći u težkih slučajevih, ali neka se uporabe vrlo oprezno, jer ovi bolestnici<br />
naginj u na morphinizam. Slično se postupa, kad nastaju tako zvane krize u crievlj u ili<br />
želudcu. Pod puni mir, najstroža dieta, kadšto sani.o hraneći klystiri i umirujuća sredstva ;<br />
nakon pokusa s toplinom, sa studeni, s derivanciji, munjinom itd. upotrebit će se kadšto<br />
ipak i morphij podkožno.<br />
f3r. ?. t.iečnički Viestntk <strong>1897.</strong><br />
Kod kriza u grkljanu : inhalacija s chloroformom, a.etherom, ltistivanje s cocainom,<br />
galvmizaeija vagusa i sympathilra itd. Anovesikalne i ldytoridne krize trebaju lokalnu<br />
uporabu topline i studeni, brom, antifebrin, codein, morphij. araesthje i an . aes . hezij e lie<br />
se far&dikom četkom, labilnom uporabom kathode galvamčke struJe - frikCIJe, masaza.<br />
Proti atrophiji vidnoga živca osim liečenja s Hg. i jodom upotrebljuje Galezowsky<br />
injekcije sa zlatnim cyanur-natrijem i živinim cyanurom. Razne kljenuti lieče se munjinom,<br />
injekcijami strychninom, masažom itd. itd.<br />
Na koncu svoje izvrstne razprave daj e E. obćeniti nacrt za liečenje tabesa:<br />
I. U sasvim početnom stadiju : antisyphilitičko liečenje, ako ima k tomu ma ikoje<br />
indikacije, oprezno ali energično, svakako ne pretjeran postupak, radje če!lće opetovan, a<br />
u razmaku toničko liečenje, munjina. Hydrotberapija, balneotherapija. kasnije event. u zimi<br />
arg. nitr., munjina - ev. suspenzija - a uz to symptomatično nastojanje.<br />
IL Kašnje p1·omisli dobro, da li češ davati žive ili joda - u ostalom pobrini se za<br />
obćenitu njegu i hranu, ljeti up.otrebi kupelji u rudnicah ili s vodom, masažu, munjinu, a<br />
zimi gimnastiku, suspenziju, lj ekove itd. Ali ne zaboravi uz to, da tj ešiš bolestnika.<br />
III. U zadnjem stadiju ne muči bolestnika, koji je manje više sam bez nade sa sva<br />
kovrstnimi procedurami, već ublaži J:DU težko stanje promišljenim symptomatičkim liečenjem.<br />
Sada ćeš najviše uspjeti psychičkom therapijom, a ovamo spada navlastito, da se od vre-<br />
mena do vremena štogod s bolestnikom pokuša, što ga ne muči, već razblažuje. R.<br />
Iz stranih listova.<br />
Jz izvješća Iiečničkoga povjerenstva izaslanoga od ca1·ske akademije u<br />
Beču mdi iztmživanja azijske kuge u Bombay-u. (Wiener kliniscbe Wochenschrift <strong>1897.</strong><br />
Nro. 20.)<br />
Povjerenstvo prispjelo je u Bombay 20. veljače t. g. ter se je sredinom svibnja vra<br />
tilo u Beč. Kad je povjerenstvo prispjelo, bilo je još preko sto slučajeva smrti na dan,<br />
ali povjerenstvo drži, da je broj pomora bio jo!! znatno veći, ali da su se bolestnici pri<br />
tajivali, a mrtvaci tajno pokapali. Za svoja opažanja dobi!le članovi do volu, da s zr: iju upo<br />
trebiti sve bolestnike i mrtvace u bolnici "Arthur Rond". D(l 20. travnJa t. g., kad Je počeo<br />
pomor znatno padati, imalo je povjerenstvo .70 točno vodjenih poviesti bolesti, te 47 i ana<br />
tomski i bacterioložki pretraženih razudba.<br />
Povjerenstvo označuje azijsku kugu na temelju svojih opažanja priljepčivom bo<br />
lesti, koja pokazuje vrlo karakterističku sliku, akoprem ima vrlo promienljivih značajka.<br />
Najčešća f9rma je septicaemičko haemorrhagična, ona je označena prvotnim haemorrha<br />
gičnim bu bonom bud u dim lj u, bud pod pazuhom, bud na vratu : u njegovoj okolini bud<br />
veći bud manji oedem, i nebrojenimi izlj učki različito velikimi u raznih orgau;h. A ima i<br />
slučajeva, gdje ne ima upravo jedan bubo, već su sve mezgovne žliezde ovećane ili pre<br />
vladava samo haemorrhagični značaj. Druga forma - mogla bi se više nazvati septico<br />
pyaemijom - jer imade bezbrojnih metastaza u unutarnjih organih - osobito ima takih<br />
!lmboličkih središta u plućih, u jetrih, u bubrezih. Treća fo rma je primarna kužna pneu<br />
monija - konfluirajuća lobularna pneumonija, značajnog izgleda, bez pov.ećanja melgovnih<br />
žliezda.<br />
Kuživo ulazi u tielo većinom kroz kožu, ako se i ne može u svakom slučaju točno<br />
na koži označiti ulazite, u manjini slučajeva uljeze Jruživo kroz pluća i .tonsille ; kroz pro<br />
bavila drži povjerenstvo, da kuživo ne ulazi u tielo.<br />
Klinička slika odgovara u obće Griesingerowom ·opisu. Injicirane spojnice očiju,<br />
silna glavobolja, delirija, pentl!,ju.ći govor, žestoka vrtoglavica, od koje bolestnici, čim se<br />
dignu s kreveta, teturaju kao pijani. - Važni su znakovi, jer se dadu upotrebiti za dia<br />
gnozu već u početku dvojbenih slučajeva.<br />
Bolest počima obično bez predhodnih znakova, velikom vrućinom, često .groznicom<br />
ili opetovanom jezom, žestokom glavoboljom, vrtoglavicom, kadšto bljuvanjem. Bolest te