Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
. Llečnlčki Vi es tnik <strong>1897.</strong> Br. 6. ·<br />
resekcije signrnoscu i stalnošću experimenta morale stanovite trophične promjene<br />
·pokazati, baš tako kao što primjerice kod svake degeneracije ganglija u<br />
jezgri hypoglossa dotična strana jezika atrophira. Č ini se, da baš irritativni ;<br />
processi u trigeminu često prouzroknju razne trophične promj ene : he·pes i druge<br />
promjene na koži, izpadanje kose, promjenu boje kose, facialnu atrophijn mišica,<br />
hemiatrophijn. Takove irritacije mogu biti razne naravi, kliniki se redovito<br />
očituju neuralgijom (B o i s s o n, Y on g e), može biti ozljeda u području tri- ·<br />
gemina (E i e h h or s t), nenritis n. trigemini (M e n d e l). I slučj D o n a t h o v ' .<br />
spada po mojem nazoru u tn kategorij u. Nekroza laloke, zati m operacija na<br />
laloki, kod koje je bolestnik u nesl'iest pao, to su svakako njecaji, koji sn bili<br />
kadri shockirati trigeminus.<br />
.A. amo spada po mojem nazoru na posljedku i moj slučaj. Dugotrajna :'<br />
neuralgija, a napokon izčupanje treće grane trigemina, tako da se je navi nula<br />
oko pince, to je bio podražaj osobita intenziteta.<br />
Ja sjećam na amyotrophij e artikularna porietla. Kao što kod ovih ili .<br />
dugoti'ajna bolest kojega sgloba ili ozljeda, contuzija ili slično vode često, al opet<br />
ne konstantno, do atropbije odgovarjnćih mišica prenosom sensibilnog podražaja<br />
na odgovarajuća trophična centra, pronzrokuj ući uzmu tih ganglija- tako<br />
se može analogija i u gore navedenih slučaj evih pomisliti. I u ovih će biti<br />
posljedice, intenzitet i extenzitet trophičnih promjena, po raznovrstnosti podražel:lih<br />
vlakanaca i individuelnoj reakciji, razne. Ako svom rezervom iznesem ovu<br />
hypothezu : reflektor ni p reu o s p o d r a žaj a n trige minu na o d-g ovarajuća<br />
trophična centra u s m i slu a m yot r ophi j e artikularnoga<br />
p o r i e t l a, držim, da sam se u ttimačenj u inim načinom jedva riešivoga<br />
problema istini za korak približio.<br />
O orbitalnih tumorih.*<br />
Priobćuje dr. V. Lušić-Matković, primnrni liečnik u bolnici milosrdne braće u Zagrebu.<br />
S llvaženimi radnjami Noyesa1 Parisottia1 i Remaka o orbitalnih<br />
tumorih liepo se je obogatila ophthalmologi(;na literatura ; ne samo u pogledu<br />
kazuistike, gdje se nalazi sabrano znatni broj vrlo riedkih slučajeva, ve i n<br />
pogledu običnih tvori na ( carcinoma, sarcorna itd.), gdje se uz mnogobrojnu l:llatistiku<br />
i sistematičnu klasifikaciju tumora ]Jredočnju razne histologi(;ne promjene<br />
u formi degeneracija, nabrjaj u nastajuće metastaze u odaljenih organih, raz<br />
vija · naročito operativna tehnika, te time pobudjuje interes ne samo ophthalmologa,<br />
već i chirurga.<br />
Vrieme je, da se i kod nas - gdje se zaista uz mnogobroj ni banalni materijal<br />
vrlo često naidje na riedke slnjeve - sistematičnim radom uz makroskopični<br />
i mikroskopični nalaz obielodanjuje takove sluč,ajeve. 'l'o je povod ove<br />
kratke publikacije.<br />
*) Predavao na skupštini sbora liečoika od 29. ožujka <strong>1897.</strong><br />
1 Arcbiv fiir Augenbeil.k:unde, knj. IX.<br />
2 Recueil d' Ophthalmologie 1895.<br />
. s Archiv fiir Augenbeilkunde, knj . XVI.<br />
Br. 6. Llečnlčkl Viestnik <strong>1897.</strong> 195<br />
I. Sarcoma pm·v·icelhtlare orbitale et endobulba1·e e. degenerat'ion colloidea. F. M.,<br />
21 godinu star, roditelji mu živu u podpunom zdravlju, od 4. brata l mnro kao diete, 3<br />
zLlmva ·živu. Nije bolovao, što se spominje. U rujnu god, 1896. opazio, da mu na: Jievo<br />
oko kao mrena zastrla vid, n k tomu pridružila se glavobolja, najizrazitija u čelu i u slj e-.<br />
počicah. Kadkatla bi na kratko glavobolja popustila, ali ni jedan clan nije bio bez napadaja.<br />
Niknda nije bljuvao. KoilCern rujna opazio, dit rriu lievo oko nešto izskočilo iz očne<br />
šuplji m•, glavobolja prestala, vidi mutnije i opaža, da · mu je vidno polj.e s lieva i s gore<br />
asvim uništeno. Traži pomoć n bolnici u 0., gdje ostaje 18 elana, uvicljajući, da mu rVid<br />
danomice propada. Due 4. siel-nja <strong>1897.</strong> dolazi u ovdješnjn bolnieu.<br />
Status praesens: D. O 5/fl. čita br. l. J .. O. Amauroris completa.·Exvphtha)mus ·<br />
ne u veli koj mjeri, jer može sasvim oko zaklopiti bez jalog natezanja corrugatora.<br />
·<br />
.<br />
Gibljivost bulbusa skraćena nosno i dolje za 4 ·rrun., inače u vanjskom pi'edjelu oka<br />
sve normalno bez ikakve pulzaciJe. OphthaLnoskopičoo pretraživanje izkazuje · nain tt'<br />
dol j nem i nosnom quadrantu rctinu odciepljcu u od dua oka ; .staklc)vinn ti1ko niutua, da<br />
e ne može pojedine krvne žile prepoznati, niti na oqciepljenoj .retini, niti u tempomlnom,<br />
niti u gornjem quadrantll. . . .<br />
·<br />
.<br />
Tenzija oka nije smanjena, dapače povf;lrana, diagnoza glasi : ttwwr 1·eni et . e1ido-.<br />
lmlliare, a therapija enucleatio bulbi, jnr su supraclnviclllarne žliezde na lievoj str:ini o.te- '<br />
·<br />
·<br />
čene, te daju slutiti, da vrst tvorine ima bili m[Lligne naravi.<br />
Due 14. siečnja ll narkozi enuclentio bulb i, .te pošto se nalazi retrobulbarno<br />
tumor kao golubovo jaje, koji je srašteu s periostom orbite U· doljnem .j nosnom ·segmentu,<br />
le se pruž:L sa svojom klicom u fommen opticum obvijnjući očni živac; pril.vi se exente-.<br />
ratio OI' hi ta e, odljuštnj ući u cj elosti peri ost, gdje je tvori na zaraštena . . Zatim se p odveže<br />
ciela masu sa catgutom,. povuče istu iz f01·amen opticum, da se uzmogne čim driblje intl·a<br />
crallielno prorezati očni živac.<br />
Makroskopični opis. Tumor protežnći se od intrncranielnoga diela očnoga živca<br />
l:i mm., obavijajući nervus opticus, pruža se u bulbusu za 12 mm. Extrabulbami dio tumora<br />
unliei vretenu, napunjujući trbušastim predjel•>m kao golubinje jaje nosni i dolj ni<br />
8egmeut orbite, sastavljeu od jednolične bielkaste tvrde mase bez ovećih krvnih žila, hrapav.<br />
s j edne strane, mieša se s orbitalnim salom, a s druge glndak siže do kosti ; po sredini<br />
nalazi se očni živac zaodjeven tvoriuom. Bulbarui dio tumora prikazuje nam se poslije<br />
equatorialnoga prorez!tuja u obliku polukruglje kao ,lešoj:tk, koji sjedi ll nosnom i d9ljuem<br />
quaclmntll bulbtisa. Iztičt,ći iz annulnm scierale proteže se do eqllatora, pokriven. o.cl<br />
retine i choroideje srašten je sa selerom u ci elorn svojem obsegu . .!Host, koJi spaja extra<br />
bulbami i enclobulbarni uio tumora, sačinjava očni živac sa dllralnom i· arachnoidealoom<br />
. .<br />
kožicom, zaraštenom jednoličnom biellmtnm, tvrdom masom tumora<br />
l'rije mikroskopičnog pretraživanja rnzsjeeni tutnor pokazuje u vojoj sedini alveo-.<br />
ln-nhl razdielj ellj e, 11 alveoli napunjeni sn maom, gdje bielkastom, a gclj.!l sivo-žutkastom ..<br />
l\1ikroskopični opis. Fibrilami troma vrlo tanak i. malo razvijen produžuje. se .<br />
u svih djelovih tuinora zauzimajući nešto više mjest:t u endnlmlbaroom predjelu.<br />
Stanice sn svuda liepo rauedane, gdje u skupini, a · gdje nešto više mzštrkane, po ...<br />
kazuju e kao mal okrugljaste s predhodom u poligonalne stanice. Karakteristično qbilježje<br />
leži u tom, da su stanice napunjene s malo protopl:tsma, dn nigdj e ne naidjosmo nn .<br />
pigment, niti u stanicah, niti intracellularno.<br />
Degenerimno mjesto, koje se nalazi extrabulbaroo, kao sivo-žulasta masa, pokzuje<br />
uh.m jako razvij en fibrilaroi stroma, tmbecularno razdieljenje, te jednolične ma5e, koje se<br />
reakcijom pokazaše kao colloiduo degeneri rane.<br />
Tim bijaše omogućena diagnoza : Sarco11W pu1·vicellttlt!1'e cnm clegenemtione. coUoidea.<br />
Poznato je, d!t oko saeirja.va lucum praecliledionis za sarcome, ft naroeito<br />
za vrsti tako zvanih melano·sarcoma, gliosareorrm, &'trcoma fusicellulare (Spindel<br />
zellensarcom), koj i proiztieu od choroidt>je, od iride ili od retrobulbarne tkanine; ona<br />
vrst pako, koja od periosta ili od kosti proizlazi, te se obično naziva , osteidni<br />
sarcom s velikimi stankami, nešto je rj edj a, a sasviin se kao raritas smatl:a ona ·<br />
Vl'St; . koja je nazvana risammo-sarcoma, te pt:oizt.iee -od dnrae matris .<br />
.