ŠKOLSKI LEKSIKON BIOLOGIJE s pitanjima za maturu i - Hinus
ŠKOLSKI LEKSIKON BIOLOGIJE s pitanjima za maturu i - Hinus
ŠKOLSKI LEKSIKON BIOLOGIJE s pitanjima za maturu i - Hinus
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>ŠKOLSKI</strong> <strong>LEKSIKON</strong> <strong>BIOLOGIJE</strong> ____________________________________________________<br />
ličitijih uloga u prilagodbi kopnenom<br />
načinu života, a mogu se uglavnom svesti<br />
na sljedeće oblike: tvorna staničja, kožna<br />
staničja, provodna staničja, potporna staničja,<br />
žljezdana staničja i osnovno staničja.<br />
BILJNA TKIVA, v. biljna staničja.<br />
BILJNI HORMONI (regulatori rasta),<br />
spojevi koji utječu na rast i diferencijaciju<br />
tkiva i organa. Učinci pojedinih biljnih hormona<br />
nisu specifični (<strong>za</strong> razliku od animalnih<br />
hormona). Postoje tri skupine koji<br />
stimuliraju rast i druge procese (auksini,<br />
citokinini, giberelini) i dvije vrste koji inhibiraju<br />
rast (apscizinska kiselina, etilen).<br />
Sintetiziraju se u vrlo malim količinama.<br />
BILJNI VIRUSI, v. virusi.<br />
BILJNO BOJILO (pigment), tvari koje<br />
apsorbiraju sunčevu svjetlosnu energiju i<br />
pretvaraju je u kemijsku energiju, koja se<br />
pohranjuje u kemijskim ve<strong>za</strong>ma šećera i<br />
drugih organskih molekula koje nastaju u<br />
procesu fotosinteze. Različiti pigmenti apsorbiraju<br />
različite valne duljine svjetlosti.<br />
Najvažniji su: zeleni klorofili (klorofil a i<br />
klorofil b), karotenoidi (žuti i narančasti) i<br />
ksantofil (žuti pigment). Od svih pigmenata<br />
u biljnom tkivu jedino klorofil a može<br />
neposredno sudjelovati u pretvorbi sunčeve<br />
energije u kemijsku.<br />
BILJOJEDI, v. herbivori, fitofagi.<br />
BINOMNA NOMENKLATURA (dvojno<br />
nazivlje), znanstveno nazivlje <strong>za</strong> biljke<br />
i životinje koje se sastoji od dva latinska<br />
imena. Prvo ime uvijek označava ime roda,<br />
a drugo ime vrste. Tako, npr. biljku bijeli<br />
dud ili bijela murva nazivamo Morus alba<br />
gdje Morus označuje rod (dud, murva), a<br />
alba vrstu (bijeli). Binarnu nomenklaturu<br />
uveo je u upotrebu u 18. st. poznati švedski<br />
prirodoslovac Carl Linné.<br />
BIOCENOLOGIJA, znanost o bioceno<strong>za</strong>ma,<br />
isp., tj znanost koja se bavi prou-<br />
20<br />
čavanjem odnosa članova u biocenozi i<br />
odnosima biocenoze i uvjeta okoliša.<br />
BIOCENOZA, v. životna <strong>za</strong>jednica.<br />
BIOCID, kemijska tvar koja se u ratarstvu<br />
i šumarstvu primjenjuje <strong>za</strong> uništenje populacije<br />
različitih “štetnika”. To su herbicidi,<br />
insekticidi i fungicidi.<br />
BIODIVERZITET, v. biološka raznolikost.<br />
BIOGENI ELEMENTI, v. Dodatak 3.<br />
BIOGEOGRAFIJA, znanost koja proučava<br />
rasprostranjenost biljaka (geobotanika,<br />
fitogeografija, biljna geografija) i životinja<br />
(zoogeografija) na Zemlji i uzroke te<br />
rasprostranjenosti.<br />
BIOGEOKEMIJSKI CIKLUSI, tijek<br />
kruženja različitih kemijskih elemenata u<br />
biosferi. Najvažniji biogeokemijski ciklusi<br />
su ciklusi ugljika, vodika, kisika i dušika.<br />
BIOKATALIZATORI, v. enzimi.<br />
BIOLOGIJA, znanost koja proučava živa<br />
bića. Predmet proučavanja biologije veoma<br />
je širok pa se ona dijeli na veliki broj<br />
užih biologijskih znanosti: botanika, zoologija,<br />
anatomija, citologija, molekulska<br />
biologija, histologija, fiziologija, genetika,<br />
embriologija, ekologija, znanost o evoluciji,<br />
paleontologija, sistematika ili taksonomija<br />
i dr.<br />
BIOLOŠKA EVOLUCIJA, v.evolucija.<br />
BIOLOŠKA OKSIDACIJA, v. disanje.<br />
BIOLOŠKA RAZNOLIKOST (biodiverzitet),<br />
se odnosi na raznolikost svih živih<br />
bića, biljnih i životinjskih organi<strong>za</strong>ma, koja<br />
je značajna <strong>za</strong> održavanje biološke ravnoteže<br />
svih živih sustava na Zemlji. Biološka<br />
raznolikost ima ekološku, društvenu,<br />
gospodarsku, znanstvenu, obrazovnu, kulturnu,<br />
rekreacijsku i estetsku vrijednost,