Razvoj civilnog društva u Hrvatskoj - UNDP Croatia
Razvoj civilnog društva u Hrvatskoj - UNDP Croatia
Razvoj civilnog društva u Hrvatskoj - UNDP Croatia
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2<br />
26<br />
ODNOS VLADE I CIVILNOG DRUŠTVA<br />
Zakonom o socijalnoj skrbi nije uspostavljen okvir za razvoj kombinirane socijalne politike ("welfare mix").<br />
Odredbe Zakona ne upućuju na razvijanje partnerstva Vlade, jedinica lokalne samouprave i organizacija<br />
<strong>civilnog</strong> <strong>društva</strong>. Štoviše, zakonska odredba da drugi dionici, organizacije <strong>civilnog</strong> <strong>društva</strong>, mogu pružati<br />
novčanu i drugu pomoć sredstvima koje osiguraju za tu namjenu, stavlja ih u pozadinu događanja<br />
u socijalnoj skrbi. Dakle, civilne se organizacije i inicijative ovim Zakonom još uvijek ne percipiraju<br />
kao relevantni dionici u politici ostvarivanja socijalne skrbi. Odredbama Zakona o socijalnoj skrbi ne<br />
operacionalizira se načelo supsidijarnosti s politikom socijalne skrbi u kojoj bi jasnu odgovornost imale<br />
lokalne vlasti te ju ostvarivale u suradnji s nadležnim ministarstvom, organizacijama <strong>civilnog</strong> <strong>društva</strong> i<br />
drugim dionicima.<br />
Posebno nepovoljan položaj u ovom su razdoblju imale organizacije <strong>civilnog</strong> <strong>društva</strong>, koje su se bavile<br />
ljudskim pravima i koje su na dnevni red javnosti stavljale "nepopularna" pitanja kršenja ljudskih prava<br />
u doba rata i poslije. Ovom krugu pripadale su i organizacije koje su se bavile demokratizacijom i<br />
ženskim ljudskim pravima. Stav Vlade prema ovim organizacijama često je bio neprijateljski; optuživalo<br />
ih se da su špijuni i da djeluju protiv interesa Republike Hrvatske. Zbog takvih stavova, Hrvatska je u<br />
svijetu poznata po problemima razvoja <strong>civilnog</strong> <strong>društva</strong>. 34 Spomenute organizacije smatrane su dijelom<br />
političke opozicije.<br />
Nepovoljan status imale su i organizacije i građani koji su surađivali s Institutom "Otvoreno društvo –<br />
Hrvatska" ili primali od njega fi nancijske potpore. U pravilu, organizacije koje su primale pomoć od ove<br />
organizacije, smatrane su sumnjivima i nisu mogle računati na pomoć ili na suradnju s državom.<br />
U ovom je razdoblju dio organizacija <strong>civilnog</strong> <strong>društva</strong> imao i povlašteni status kod države, a on se ogledao,<br />
prije svega, u dobivanju sredstva na netransparentnoj osnovi iz državnog proračuna. U krugu navedenih<br />
organizacija posebno su podupirane organizacije koje su se bavile zaštitom okoliša, okupljene u krovnu<br />
organizaciju "Lijepa naša".<br />
Dakle, u razdoblju do 1998. godine, osim dijelom u socijalnom području, nije postojao okvir i poželjna<br />
praksa suradnje države i <strong>civilnog</strong> <strong>društva</strong>. Uloga organizacija <strong>civilnog</strong> <strong>društva</strong> u pripremi, sačinjavanju,<br />
primjeni te praćenju Vladine politike smatrana je sporednom, a slučajeve pokušaja utjecaja često su<br />
pratili javni skandali.<br />
Tada se Vlada nedopustivo miješala i kontrolirala proces registracije udruga, a proces registracije nekih do<br />
njih bezrazložno se otezao. Same organizacije <strong>civilnog</strong> <strong>društva</strong> dijelile su se na one koje primaju pomoć<br />
od stranih organizacija i od države. Ta nejednakost doprinosila je i nejednakosti u društvu općenito.<br />
2.2. Ured Vlade Republike Hrvatske za udruge<br />
Uvelike zahvaljujući inozemnim pritiscima, u <strong>Hrvatskoj</strong> je krajem 1998. godine osnovan Ured Vlade<br />
Republike Hrvatske za udruge, u daljnjem tekstu Ured 35 . Ured, kao tijelo državne uprave, osnovan je<br />
radi praćenja rada i djelovanja udruga koje ostvaruju pravo na potporu iz sredstava državnog proračuna.<br />
Isto tako, pratio je provedbu Odluke o mjerilima za određivanje udruga čija je djelatnost od interesa za<br />
Republiku Hrvatsku, te fi nancijsku potporu udrugama iz sredstava državnog proračuna 36 . Kontrolirao<br />
je namjensko korištenje sredstava koja su udrugama dodijeljena kao potpora iz državnog proračuna.<br />
Izvješćivao je Vladu i Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske 37 za udruge o radu i djelovanju udruga, kao<br />
34 Ova je činjenica često smatrana kao poticaj širem krugu inozemnih donatora za davanje donacija kako bi se doprinijelo demokratizaciji <strong>društva</strong>.<br />
35 NN, 132/98.<br />
36<br />
NN 86/98. Ovom je Odlukom propisano da donacije iz Državnog proračuna mogu dobiti udruge čijim se programima promiče ostvarivanje najviših<br />
vrednota ustavnog poretka.<br />
37<br />
Povjerenstvo je kao ad hoc tijelo osnovano Odlukom Vlade RH (NN br. 100/98) i danas više ne postoji.