Krste Petkov Misirkov Za makedonskite raboti
Krste Petkov Misirkov Za makedonskite raboti
Krste Petkov Misirkov Za makedonskite raboti
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Srbite i nas, gi vikaa Srbi. Malku po malku tie ne prekrstija od Bugari na<br />
Srbi. Istoto toa se poddr`a od priznavaweto na suverenitetot na Du{ana<br />
vo Makedonija i od ulogata na na{ite golemci vo negovata dr`ava. Nie<br />
stanavme za nadvore{niot svet Srbi, posle istapivme kako srpski<br />
podanici i najposle imeto Srbin fati da ozna~uva Makedonec, ne Grk, ne<br />
Vlav i ne Albanec.<br />
Edno ne{to ne go za~uva srpskoto ime vo Makedonija; toa e karaweto<br />
pome|u kral Marko 150 i knez Lazar 151 . Posledniov istapi kako protivnik na<br />
Turcite so imeto Srbin i so toa Turcite go vrzaa so poimot Srbin i<br />
Srbija dene{noto kralstvo i negovite `iteli. Marko i negovite podanici<br />
vo o~ite na Turcite ne mo`ea da bidat Srbi, za{to ne im se sprotivija i<br />
ne poka`aa takva voinstvenost protiv niv, kakva {to poka`aa knez Lazar i<br />
negovite podanici. 152<br />
I taka, do ideweto na Turcite kaj nas nie tripati bevme prekrsteni:<br />
1. Sloveni, 2. Bugari, 3. Srbi.<br />
No, so toa ne se svr{i se. Dojdoa Turcite: se zafati borba pome|u<br />
hristijanstvoto i muslimanstvoto, borba pome|u krstot i polumesecot. No,<br />
so toa ne se prese~e borbata pome|u slovenstvoto i grcizmot. Turskoto<br />
gospodstvo na Balkanskiot Poluostrov be{e istoriski period koga<br />
pot~inetite mislat da go za~uvaat nivnoto istorisko nasledstvo. Se<br />
razbira oti se za~uva samo ona {to mo`e{e da se za~uva i {to ne sakaa da<br />
ni go zemat, za{to ne im be{e nu`no i ne be{e opasno za niv. Turcite ni<br />
ja zedoa zemjata i si ja razdelija me|u niv. Nie se primirivme so taa<br />
zaguba. Fatija da ni zemaat na{i deca, da gi potur~uvaat i da pravat od<br />
niv jani~ari. I tuka mol~evme. Turcite vidoa zort dodeka da ja pokorat<br />
Srbija i imeto Srbin ozna~uvalo za niv razbojnik. Nie svivme glava i ne<br />
se vikavme Srbi za da ne go nalutime agata. Toj ne sakal da se vikame i<br />
Bugari; i Bugari ne se vikavme. Tur~inot }e ni dojde{e vo ku}ata, }e se<br />
najade{e, }e se napie{e i }e ni re~e{e: Bre |aur! aj donesi mi toa i toa! -<br />
}e mu odgovorevme: Sega, beim! Ako ne pra{a{e nekoj Tur~in {to sme - }e<br />
mu odgovorevme deka sme ili „kauri“, t.e. nevernici, ili „raja na carot“.<br />
So drugi zborovi, nie pred Turcite se ka`uvavme taka kako {to nema da se<br />
naluti agata. Pred Turcite nie sme „kauri“ i „raja“, i „kauri“ fativme da<br />
se vikame i me|u nas. Vo narodnite pesni ne edna{ se upotrebuva imeto<br />
„kaurin“ i „rajatin“, i „zemja kaurska“ ili „zemja rajatska“ vo etnografsko<br />
zna~ewe.<br />
Zna~i, Turcite od nas napravija narod „kaurski“ i „rajatski“,<br />
termini zasnovani vrz na{ata poni`enost pred Turcite, vrz religioznata<br />
razlika pome|u nas i niv i vrz na{ata op{testvena polo`ba.<br />
No osven Turcite, po zagubuvaweto na na{ata sloboda, na{i<br />
„vospita~i“ i gospodari stanaa Grcite.<br />
Nie vidovme vo Grcite duhovni gospodari i verski na~alnici. Nie<br />
bevme i sprema niv isto taka prinizeni, kako i sprema Turcite. Grcite so<br />
crkvata ne eksploatiraa nas i sakaa pod turskoto vladeewe da go napravat<br />
ona {to ne mo`ea do nego. <strong>Za</strong> da ne pretopat nas, tie odbegnuvaa da ne<br />
vikaat so narodnoto ime. Tie ni velea deka sme bile nie hristijani, a nie