tehnopatije
tehnopatije
tehnopatije
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Industrijsko živinarstvo – <strong>tehnopatije</strong><br />
Maslić-Strižak Danka
Pod živinom podrazumevamo rase i hibride onih ptica<br />
koje se koriste za ishranu ljudi, a gaje se u farmskim<br />
uslovima ili u uslovima individualne proizvodnje.<br />
U intenzivnoj industrijskoj proizvodnji uglavnom se<br />
susrećemo sa linijskim hibridima.<br />
Linijski hibridi ispoljavaju bolje proizvodne rezultate.
Neke čiste rase koje se koriste u cilju dobijanja<br />
linijskih hibrida<br />
Rodajland Jarebičasta talijanka Gološijanka
Bele Brahme
Beli i smedji Leghorn
Čiste linije se stvaraju dugotrajnim<br />
odabiranjem najboljih jedinki unutar<br />
jedne rase
Proizvodnja i držanje životinja<br />
odvija se na malim prostorima<br />
i u zatvorenim objektima.
Približan broj kokošaka gajenih na farmama 2004.<br />
Iznosi 35,7 MILIJARDI<br />
(IZVOR: TARNER, DŽ. (TURNER, J.) 2005. GLOBALNI<br />
RAST STOČARSTVA)
Linijski hibridi mogu biti:<br />
teški - za proizvodnju mesa ili<br />
laki - za proizvodnju jaja .<br />
Objekti moraju zadovoljiti potrebe životinja.
Nosilje u trospratnim baterijama objekta bez prozora
Tov brojlera na dubokoj prostirci
Linijski hibridi živine koji se danas uzgajaju genetski su<br />
projektovani na veliku produktivnost.<br />
Izbor hibrida zasniva se na proizvodnim parametrima
Usled neadekvatnih uslova u kojima živina živi i povećanih<br />
zahteva proizvodnje javlja se niz poremećaja zdravlja koje<br />
označavamo kao <strong>tehnopatije</strong>.
Prema Zakonu o dobrobiti životinja koji je<br />
objavljen u „Službenom glasniku RS” br.<br />
41/2009 od 2.6.2009. godine:<br />
“Tehnopatija jeste poremećaj zdravstvenog<br />
stanja prouzrokovan u procesu držanja,<br />
odnosno reprodukcije životinja, a koji se<br />
ispoljava kao fizikopatija (bolesti i povrede)<br />
i etopatije (poremećaji u ponašanju)”.<br />
U živinarskoj proizvodnji <strong>tehnopatije</strong> se mogu javiti u<br />
svim fazama, od inkubacije do proizvodnje rasplodnih jaja.
Proizvodnja kvalitetnih jednodnevnih pilića zahteva stalnu<br />
kontrolu svih «koraka» u radu, od jednodnevnog roditeljskog<br />
pileta do proizvodnje njihovih jednodnevnih potomaka. Sve što<br />
je tokom odgoja i eksploatacije roditelja, tokom skupljanja, i<br />
lagerovanja rasplodnih jaja, kao i tokom procesa inkubacije,<br />
sprovedeno dobro ili je napravljen neki propust postaje jasno<br />
vidljivo tokom pregleda neizvaljenih jaja, kao i u kvalitetu<br />
dobijenih pilića.<br />
(POSTER “Prikaz rezultata lupanja neizvaljenih jaja)
Tehnopatije koje imaju uzrok u procesu<br />
inkubacije:<br />
Za proizvodnju kvalitetnih pilića neophodno je da su rasplodna jaja poreklom<br />
od zdravih i kvalitetnih roditelja,da su sanitarno obrađena i da je manipulacija<br />
njima zadovoljavajuća kao i da uslovi tokom inkubacije (higijena, ventilacija,<br />
temperatura i vlažnost) obezbede sve što je potrebno za rast i razvoj embriona.
Nezatvoren suv pupak<br />
Oscilacije temperature u predvaljaoniku<br />
Visoka vlaga u valjaoniku<br />
Loše izbalansiran obrok za roditelje<br />
Nezatvoren vlažan pupak i sa mirisom<br />
prljav inkubator
Omphalitis – bolest „kašastih pilića “<br />
Pilići koji se u objekte usele sa nedovoljno zatvorenim pupkom<br />
izloženi su infekciji bakterijama.
Uginuća usled posledica omfalitisa mogu nastati i<br />
nakon nekoliko nedelja.<br />
Kod pojave uginuća pilića starih više nedelja<br />
za postavljanje dijagnoze bitni su podaci o stanju u jatu<br />
u prvim danima života.
Osnova preventive omfalitisa je poboljšanje sanitacije jaja,<br />
uslova inkubacije i higijene u inkubatorskim stanicama,<br />
vozilima za transport kao i higijene opreme i objekta za prihvat<br />
pilića. Inficiranim pilićima neophodno je davati antibiotike<br />
širokog spektra delovanja.
Zgrčeni nožni prsti<br />
Posledica nepravilne temperature u predvaljaoniku.<br />
Zgrčeni nožni prsti prouzrokuju iščašenje ili raskrečenje<br />
nogu poznato kao Spraddle Legs ili Splay Leg.<br />
Pilići leže jer ne mogu da se oslone na noge,<br />
Nisu u stanju da dođu do vode i hrane,<br />
Brzo kržljaju i uginu tokom 4. ili 5. dana<br />
života.
WO RLD ORGANISATION FOR ANIMAL HEALTH<br />
Organisation Mondiale de la Santé Animale World Organisation<br />
for Animal Health Organización Mundial de Sanidad Animal<br />
TERRESTRIAL<br />
ANIMAL HEALTH<br />
CODE<br />
VOLUME 1<br />
General provisions<br />
Seventeenth edition, 2008<br />
C HA P T E R 6 . 3 .<br />
HY GIENE AND DISEASE SECURITY PROCEDURES<br />
IN POULTRY BREEDING FLOCKS AND HATCHERIES
Ako inkubacija protekne u zadovoljavajućim uslovima, ali nakon<br />
prelaganja dođe do grešaka, mogu nastati promene koje su uočljive<br />
nakon izleganja pilića.<br />
Usled previsoke vlage i temperature u toku 20. i 21. dana veliki broj<br />
pilića izleže sa zatvorenim očima.
Ako se problem javlja nakon izvođenja i<br />
tokom transporta pilića, razlog treba<br />
tražiti u kvalitetu „pelenica” u ladicama<br />
inkubatora i kutijama za transport pilića.
Dehidrirani suvi pilići javljaju se kao posledica propusta u bilo<br />
kojem periodu manipulacije rasplodnim jajima.<br />
Nepravilna manipulacija jajima:<br />
Plinjenje jaja nije provedeno pod kontrolisanim uslovima vlage i temperature<br />
Pilići su ostavljeni predugo u valjaoniku nakon izvođenja<br />
Izvođenje nastalo ranije<br />
Tokom celog vremena inkubacije vlaga bila niža od potrebne.
Nefropatija mladih pilića ili visceralni giht je taloženje urata na<br />
različitim organima, posebno bubrezima i zglobovima.
Obezbeđivanje dovoljne količine vazduha, na prvom mestu kiseonika,<br />
zahtev je koji se zbog različitih potreba svake nove proizvodne<br />
generacije više ili manje menja. U zavisnosti od procenta<br />
nezadovoljavanja tih potreba, kao i od dužine trajanja takvog stanja,<br />
kod živine nastaju različiti poremećaji koji su lakše ili teže uočljivi.<br />
Jedan takav problem je da pilići nakon izleganja nisu u stanju da stoje<br />
na nogama. Taj problem nastaje zbog posledica loše ventilacije tokom<br />
celog vremena inkubacije, previsoke vlage do 19. dana i nepravilne<br />
temperature.
Roditeljski pilići uzrasta 2-3 dana<br />
(pogledati slike)
Tehnopatije koje se ispoljavaju u periodu rasta (tova)<br />
Brzi i rani rast pilića rezultirao je velikim promenama u anatomiji i<br />
fiziologiji pilića<br />
Tokom druge polovine 20. veka tov brojlerskih pilića je sa 120 dana (1950.<br />
godine) skraćen na 30 dana, za to vreme pilići dostignu 1,5 kg.<br />
Konverzija hrane je za isti period sa 4,4 smanjena na 1,47 kg za kilogram<br />
prirasta.<br />
Stvarani su pilići koji slabo ili nikako operjavaju<br />
da bi se trošilo manje energije na rast perja,<br />
kao i da bi rad klanica bio olakšan.<br />
Dinamična selekcija znači da se potrebe pilića<br />
danas bitno razlikuju u potrebama od pre samo 10 godina.
Sindrom ascites, Sudden Death Syndrome (SDS),<br />
sindrom iznenadne smrti.<br />
Ascites nastaje kao rezultat uticaja različitih faktora, okolnih i unutrašnjih.<br />
Brzi rast brojlera<br />
Hranjenje živine energetski bogatim hranivima<br />
Brojleri se odlikuju smanjenom funkcijom tireoidne žljezde (hipotireozom).<br />
Povećan prirast zahteva veći metabolički napor i povećanje minutnog<br />
volumena što uzrokuje plućnu hipertenziju i ascites
Osetljivost prema ascitesu često može nastati u ranim fazama<br />
embriogeneze i inkubacije.<br />
Povišena temperatura inkubacije od 7. dana pa nadalje uslovljava<br />
slabiji kvalitet izleženih pilića i nedovoljan razvoj srca, što svakako povećava<br />
sklonost za pojavu ascitesa.<br />
Bolest se manifestuje kod odraslih pilića kao dispnea i cijanoza.<br />
Morbiditet je obično od 1% do 5%, mortalitet od 1% do 2%.
Patoanatomskim pregledom uginulih pilića se nalazi ascites,<br />
mala slezina, povećana jetra, dilatirana srčana komora i<br />
sadržaj u perikardu.
Za ascites nema specifičnog leka i lečenja.<br />
Preventiva je obezbeđenje dovoljne količine kiseonika u<br />
svim fazama života brojlera.<br />
Potrebno je da tokom inkubacije mešavina gasova u<br />
inkubatoru bude zadovoljavajuća i da obezbedi pravilan<br />
embrionalni razvoj, jer od koncentracije kiseonika u<br />
vazdušnoj komori zavisi pravilan razvoj embriona.
Smanjiti broj uginulih pilića usled ascitesa (sindroma<br />
iznenadne smrti) kod brzorastućih moguće je:<br />
Skraćenjem dužine svetlosnog dana<br />
Ograničenjem obroka u prvim danima života<br />
Zamenom izvora energije u obroku<br />
(bolje mast nego glukoza)<br />
Smanjenom gustinom naseljenosti
Celulitis<br />
Upala vezivnog tkiva<br />
Javlja se u uzrastu od 15. do 20. dana.<br />
Najčešće se utvrdi na liniji klanja<br />
Na liniji klanja se uočavaju promene u boji kože.
Ogrebotine ili poderotine kože izazvane loše obrađenom opremom<br />
ili međusobnim povredama pilića usled prenaseljenosti su razlog<br />
upala podkožja.
Rasecanjem trupova<br />
uočavaju se bledo žute<br />
do krem kazeozne<br />
nakupine ispod kože<br />
ili između mišića.
Gangrenozni dermatitis<br />
Gangrenozni celulitis<br />
Javlja se kod ptica koje<br />
su izložene povredama<br />
Veći procenat obolelih je među<br />
muškim pilićima jer oni u pravilu<br />
slabije operjavaju
Infekcije sa Clostridium septicum, Clostridium perfringens ili<br />
Staphylococcus aureus.
Kod obolelih se menja boja<br />
potkožja koje postaje tamno, a<br />
zahvaćeno je područje grudi,<br />
krila, stražnjice i trbuha.
Obdukcijom ispod kože nalazimo tamnu krv koja može<br />
biti i želatinozna, a jetra i slezina mogu biti otečene i tamne.
Bolest se javlja naglo i ima visok procenat uginuća<br />
Za preveniranje pojave gangrenoznog dermatitisa potrebno je iz okruženja<br />
živine ukloniti moguće izvore povređivanja (oprema, prostirka i dr.) i<br />
poboljšati higijenske uslove života da bi se sprečila infekcija povreda<br />
nastalih češanjem noktima ili na drugi način. .<br />
Posebnu pažnju treba obratiti na čistoću pojilica i kvalitet vode.
Tehnopatije koje se javljaju kod živine držane na podu<br />
Reproduktivna jata i tovni pilići se uzgajaju na podu u dubokoj prostirci.<br />
Podovi objekata su tvrdi<br />
Kao prostirka služe uglavnom nus - proizvodi iz poljoprivrede (slama, kočanka,<br />
ljuska od suncokreta, ljuska od riže, pozder i dr.) i iz drvne industrije (talašika,<br />
piljevina).<br />
Prostirka treba da ima sposobnost da upije vlagu i da obezbedi udoban smeštaj<br />
živini.<br />
Debljina (visina sloja) prostirke zavisi od godišnjeg doba, kategorije živine i<br />
vrste prostirke<br />
Minimum od 15-20 cm
Kontaktni dermatitis (Contact Dermatitis, Hock Burn,<br />
Pododermatitisse)<br />
Susreće se kod svih kategorija živine, ali najčešće kod<br />
teških roditelja i brojlerskih pilića.
Intenzitet promena je različit, od promena na površini<br />
kože do dubokih ulceracija, što je u direktnom odnosu sa<br />
higijenskim uslovima u objektu. Od intenziteta promena<br />
zavisi stepen poremećaja. Iako je za pojavu<br />
pododermatitisa najznačajniji uticaj kvaliteta prostirke,<br />
neki autori pojavu pododermatitisa povezuju i sa<br />
korišćenjem hrane sa visokim sadržajem soje jer takva<br />
jata imaju izmet promenjenog pH, koji je lepljiv, tako da<br />
se stvaraju uslovi za razvoj pododermatitisa.
Prikazati slike sa vaganja jata<br />
brojlerskih roditelja u odgoju
Prsna kvrga ili breast blister – grudni plik<br />
Živina mnogo vremena provodi<br />
ležeći, što može dovesti do<br />
povrede neoperjalih delova<br />
grudnog koša<br />
Morbiditet može dostići i do<br />
50%, obično ovakva stanja ne<br />
uzrokuju uginuća.<br />
Lečenja nema, preventiva je u popravljanju zoohigijenskih<br />
uslova u objektu.
Degenerativna miopatya, Deep Pectoral Myopathy (DPM),<br />
Green muscia disease (degenerativna miopatija; bolest zelenog<br />
mišića)<br />
Poremećaj koji se beleži od 1968. godine
Javlja se kod pilića i ćuraka selekcionisanih na široke i velike grudi radi<br />
proizvodnje što više grudnog – belog mesa.<br />
Promene se nalaze i u generacijama roditelja i njihovoh potomaka.<br />
Nastaje u bilo kojem periodu života ,a uopčava se na klanici
Razlog nastajanja promena je anatomski položaj dubokog<br />
grudnog mišića (pectoralis minor supracoracoideus) koji je<br />
okružen neelastičnom fascijom i grudnom kosti. Pošto je uloga<br />
ovog mišića u podizanju krila, mišić koji je dobro razvijen nije<br />
u stanju da odgovori svojim fiziološkim zahtevima. Tokom<br />
pomeranja mišića on za oko 20% povećava svoju težinu usled<br />
povećanog protoka krvi kroz njega. Zbog toga dolazi do<br />
ukleštenja mišića između kosti i čvrste fascije, krvne žile<br />
unutar mišića su pritisnute i nakon izvesnog vremena nastupa<br />
nekroza. U početku procesa nekrotično mišićno tkivo je<br />
otečeno crvenkasto-smeđe boje, a kasnije postaje zeleno do<br />
svetlo zeleno. Kod živine kod koje je došlo do ovakvih promena<br />
nije poremećeno opšte zdravstveno stanje i to se označava kao<br />
estetska smetnja uočljiva na klanici kod rasecanja trupova.<br />
Zbog odbacivanja znatne količine belog mesa ova promena<br />
uzrokuje velike ekonomske štete.
Distrofija tibije (Tibial Dyschondroplasia)<br />
Javlja se bez prethodnih znakova uz pojavu oteknuća na<br />
zglobovima i poremećenog hoda.<br />
Hromost može biti jednostrana ili obostrana<br />
Živina se otežano kreće i teže dolazi do hrane i vode,
Na obdukciji osim na proksimalnom i distalnom delu tibije,<br />
promene je moguće naći i na proksimalnim delovima metatarzusa<br />
kao i na ostalim kostima.<br />
Promene na zglobovima indirektno uzrokuju uginuća i druge<br />
poremećaje koji dovode do manje iskoristivosti mesa u klanici.<br />
Lečenja nema<br />
Preventiva – povećan unos D3 vitamina
Nekroze rubova donjeg kljuna (Beak Necrosis).<br />
Za uspešnu živinarsku proizvodnju, jako je bitna i granulacija hrane.<br />
Neophodno prilagoditi meljavu svakoj kategoriji<br />
Brojlerima se daje brašnava hrana da bi hranjenje duže trajalo<br />
nakupljena hrana<br />
hrana preterano sitno mlevena
Čupanje perja<br />
Kad živina menja perje i ima potrebu za čupanjem<br />
Može nastati u svim uzrastima.<br />
Može biti posledica bilo kakvog uznemiravanja<br />
Može biti uzrok kanibalizma
Kanibalizam<br />
Kanibalizam nije retka pojava<br />
Javlja se u živinarnicima i na ispustima<br />
Javlja se u svim starosnim i proizvodnim kategorijama<br />
I do 40% uginuća
Kavezni umor kokošaka, kavezna paraliza<br />
(Cage Layer Fatigue)<br />
Javlja se u periodu maksimalne proizvodnje jaja.<br />
Kavezna paraliza je uzrokovana količinski nedovoljnim obrokom ili<br />
nedovoljno izbalansiranim obrokom koji kokoške dobiju<br />
Kokoš za potrebe jajeta koristi kalcijum iz<br />
vlastitih kostiju što dovodi do<br />
demineralizacije.<br />
Kokoške u završnoj fazi odgoj (predpronošenje) treba<br />
da dobijaju hranu sa povećanom količinom<br />
kalcijuma.<br />
Proces polnog sazrevanja kokica uskladiti sa<br />
porastom telesne težine i količinom kalcijuma u<br />
obroku.
Veliki procenat uginuća komercijalnih kokošaka tokom<br />
proizvodnje uzrokovan je upalom peritoneumske membrane<br />
Peritonitis
Visoka proizvodnja jaja zbog slabljenja funkcije sfinktera između vagine i<br />
kloake povećava predispoziciju za salpingitis (infekciju jajovoda).<br />
Veličina jajeta, nepravilno debikiranje, niska telesna težina nosilja, loš odgoj i<br />
neadekvatno razvijen kostur, visok nivo amonijaka, aerosakulitis, loša oprema,<br />
grub transport, kanibalizam, prolapsusi,visoka temperatura prostorije,<br />
svetlo jakog intenziteta i nakupljanje masnoće u trbušnoj duplji.
Da bi se utvrdile štete koje nastaju u proizvodnji živine,<br />
a uzrokovane su tehnopatijama, neophodno je da se vodi<br />
• evidencija o svim zbivanjima tokom uzgoja i<br />
proizvodnje<br />
• da se rade redovni patoanatomski pregledi leševa i<br />
onih koje ubrajamo u takozvana tehnološka uginuća<br />
• da se u inkubatorskim stanicama redovno vrši<br />
kontrolno lupanje neizvaljenih jaja.<br />
Sistematskom obradom podataka<br />
dobijenih na taj način, u svakom narednom turnusu<br />
moguće<br />
je izbeći deo problema samo malim izmenama u radu.
“ Najbolji veterinar u industrijskoj<br />
živinarskoj proizvodnji je onaj koji nema<br />
posla”