Uudu Usai "Elektroonika Komponendid"
Uudu Usai "Elektroonika Komponendid"
Uudu Usai "Elektroonika Komponendid"
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ELEKTROON1KAKOMPONENDID lk.37<br />
6.3.2.Ühise emitteriga lülitus<br />
Ühise emitteriga lülitus on kõige enamlevinud lülituseks (joonis 6.6). Ka siin on<br />
väljundvooluks kollektorivool, kuid tüürimine toimub baasivooluga. Seega Isis =f IB,<br />
IVÄLJ = Ic; Usis = UBE ja UVÄLJ = UCE Kuna baasivool on emittervoolust palju väiksem, on<br />
vastavalt suurem ka sisendtakistus. Lülitus annab suurima võimsusvõimenduse, sest<br />
üheaegselt esineb siin nii voolu- kui ka pingevõimendus. Astmeid on omavahel kergem<br />
sobitada kui eelnevas lülituses, sest siin on sisendtakistus suurem ja väljundtakistus<br />
väiksem.<br />
JOONIS 6.6.<br />
Kuna sisendvooluks on ühise emitteriga lülituses baasivool, siis muutub ka<br />
vooluvõimendusteguri avaldis:<br />
Avaldame β väärtuse a kaudu:<br />
Saadud valemist näeme, et mida suurem on ά, seda suuremaks kujuneb ka β .<br />
6.3.3. Ühise kollektoriga lülitus.<br />
Ühise kollektoriga lülitus pingevõimendust ei arenda. Isis = IB, IVÄLJ = IE,<br />
USIS = UBC ja UVÄLJ = UCE<br />
Kuna väjundpinge võetakse emitteriahelast ja on väga lähedane sisendpingega, siis<br />
nimetatakse teda ka emitterjärguriks. Vooluvõimendus on küllalt suur, kuna emittervool<br />
on tunduvalt baasivoolust suurem. Suure vooluvõimenduse tõttu annab lülitus ka<br />
võimsusvõimendust. Lülituse eripäraks on suur sisend- ja väike väljundtakistus, mis<br />
võimaldab seda kasutada sobitusastmena.<br />
Avaldame nüüd ühise kollektoriga lülituse vooluvõimendusteguri:<br />
Kuna aga ά on lähedane ühele, siis analoogiliselt eelmise lülitusega KiC≈β<br />
CE