Elektronski izvori informacija u nauci - Univerzitetska biblioteka ...
Elektronski izvori informacija u nauci - Univerzitetska biblioteka ...
Elektronski izvori informacija u nauci - Univerzitetska biblioteka ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
publikacija koje izdavači postavljaju na svoje sajtove, kao i podatke iz digitalnih<br />
repozitorija, ličnih veb stranica, blogova istaknutih stručnjaka, preprinte itd. Citati se<br />
automatski izvlače iz tekstova koji su u otvorenom pristupu. Najveća prednost ove baze<br />
je što je besplatno dostupna svima, a najveća mana kada su bibliometrijska istraživanja u<br />
pitanju je što je njen opseg nepoznat. Google ne objavljuje odakle sve prikuplja podatke o<br />
citatima. Pošto se podaci prikupljaju automatski, dešavaju se greške. Tako je recimo<br />
veoma produktivan „autor“ sa preko 300 radova „Introduction“, odnosno “Uvodnik“.<br />
Ukoliko neki rad postoji na mreži u punom tekstu na više mesta i u više verzija, on se<br />
tako javlja i u ovoj bazi, pa nije jasno na koju od verzija se odnose navedeni citati. Kao<br />
citat se pojavljuju i podaci iz elektronski dostupnih kataloga <strong>biblioteka</strong>. Bulovi operatori i<br />
posebno limitatori za godinu izdanja ne rade kako treba, često se kao godina izdanja<br />
tretira bilo koji broj u tekstu, te recimo ima oko 600 radova sa godinom objavljivanja<br />
3000. U mnogobrojnim istraživanjima se pokazalo da su komercijalne baze podataka<br />
WOS i Scopus po opsegu mnogo sličnije nego Google Scholar, kao i to da za neke struke,<br />
a posebno za računarske nauke Google Scholar pruža mnogo više podataka o citatima<br />
nego ostale dve baze. No od kada su u WoS uključeni i ISI Proceedings, ta razlika je<br />
smanjena. Postojanje konkurencije dovodi do stalnog poboljšanja baza i uvođenja novih<br />
opcija.<br />
U Google Scholar-u pretraživanje citata se vrši na sledeći način: Kada smo upisali u polje<br />
za pretraživanje prezime i inicijale pod navodnicima za autora čije citate želimo da<br />
pretražujemo, dobijamo spisak radova na zadati upit. Na dobijenoj listi ispod podataka o<br />
radu nalaze se i linkovi na sledeće opcije: CITED BY – pokazuje koliko je neki rad<br />
citiran, i klikom na njega dobijamo listu radova u kojima je taj rad citiran i RELATED<br />
ARTICLES (slični radovi) – klikom na njega, dobijamo spisak sličnih radova na tu<br />
temu, odnosno radova koji citiraju istu literaturu.<br />
Možemo zaključiti da broj citata pronađenih u nekoj od baza podataka predstavlja sirov<br />
podatak. Da bi imao statistički značaj i da bi mogao da posluži kao osnova relevantne<br />
naukometrijske analize, treba te podatke na odgovarajući način obraditi - izvršiti njihovu<br />
normalizaciju 43 . Osim toga, kada se radi citatna analiza za autore iz Srbije, trebalo bi<br />
uključiti i podatke iz drugih citatnih baza, a ne samo iz Web of Science, posebno za one<br />
naučne oblasti koje su regionalno specifične, kao što je to na primer geografija. U<br />
istraživanju citiranosti pet autora iz Srbije koji se bave različitim naučnim oblastima<br />
pokazalo se da postoji velika razlika u broju citata prikupljenih u tri gorepomenute baze<br />
podataka. Najrelevantniji rezultati jesu dobijeni na osnovu Web of Science, ali<br />
preklapanje citata nađenih u ovim bazama variralo je od 15% do 70% u zavisnosti od<br />
naučne discipline.<br />
Razlika u broju nađenih citata između WoS-a i Scopusa je znatno manja nego između<br />
bilo koje od ove dve komercijalne baze i Google Scholar-a, verovatno zato što Google<br />
Scholar uključuje i različite digitalne repozitorije. Najveće preklapanje bilo je u oblasti<br />
medicine, a najmanje u oblasti računarskih nauka 44 . Stoga bi bilo poželjno da se citatna<br />
analiza naučnika iz Srbije vrši na osnovu svih raspoloživih izvora, uključujući i Srpski<br />
citatni indeks.<br />
55