50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
BULLETIN ADVOKACIE 7-8/2009 z Evropy<br />
Písm. c) zajišťování slučitelnosti příslušných<br />
předpisů členských států,<br />
pokud je to nezbytné ke zlepšení této<br />
spolupráce.“<br />
Na základě tohoto ujednání majorita<br />
zemí EU usilovala v roce 2004<br />
o dosažení rámcového rozhodnutí, podle<br />
kterého by členské státy byly povinny<br />
sladit svou trestněprávní legislativu<br />
tak, aby splňovala alespoň minimálně<br />
nastavené standardy v otázkách:<br />
1. práva na právní pomoc;<br />
2. přístupu k tlumočníkovi<br />
a překladu důležitých<br />
dokumentů;<br />
3. zajištění odpovídající pozornosti<br />
osobám neschopným rozumět<br />
trestnímu řízení;<br />
4. práva komunikovat<br />
s konzulárními úředníky, jde-li<br />
o stíhání cizince;<br />
5. práva na poučení o právech obviněného<br />
(univerzální listina práv).<br />
Uvedené rámcové rozhodnutí nebylo<br />
z důvodu nedostatku konsenzu<br />
všech členských států přijato. V současné<br />
době, a bylo to formulováno jasně<br />
na schůzce expertů v březnu 2009,<br />
připravuje švédské předsednictví prezentování<br />
tzv. Road Map, tedy plánu<br />
pro postupné prosazení přijetí jednotlivých<br />
procesních standardů, a to počínaje<br />
právem na tlumočení a překlad.<br />
K postoji české administrativy uvádím,<br />
že ta prosazuje striktně užší výklad<br />
citovaného textu úmluvy a připouští<br />
stanovení minimálních standardů pouze<br />
v rozsahu případů, kde již existuje<br />
přeshraniční spolupráce, jak je mj. definováno<br />
v trestním řádu, hlavě dvacáté<br />
V<br />
e dnech 14. – 15. 5. 2009 jsem<br />
se za Českou <strong>advokátní</strong> komoru<br />
zúčastnila zajímavého semináře<br />
pořádaného Evropskou právní akademií<br />
v Trieru na shora uvedené téma.<br />
Zajímavé bylo nejen složení panelu<br />
(šlo o vybrané odborníky, kteří s mediací<br />
pracují v praktické rovině – advokáty,<br />
partnery zahraničních kanceláří<br />
– Švýcarsko, Norsko, Irsko, soudce<br />
– Slovinsko, Anglie, notáře – Belgie,<br />
WWW.CAK.CZ<br />
páté: Právní styk s cizinou. Přestože česká<br />
administrativa připouští, že zavedení<br />
procesních standardů musí proběhnout<br />
v případě přijetí rámcového rozhodnutí<br />
pro všechny případy, řešené v rámci<br />
jurisdikce českých orgánů činných<br />
v trestním řízení – tedy na domácí půdě,<br />
zdráhá se na půdě evropské akceptovat<br />
rozsah rámcového rozhodnutí nad<br />
rámec případů úzce vymezených již<br />
probíhající spoluprací mezi orgány.<br />
Argumentace majority v EU mj.<br />
vychází nejen z jazykového výkladu<br />
citovaného ustanovení, ale i z výkladu<br />
teleologického, přičemž poukazuje<br />
na to, že podstatou zavedení minimálních<br />
standardů, resp. jejich cílem,<br />
je vedle ochrany práv jednotlivců na<br />
obdobné bázi napříč EU také dosažení<br />
důvěry mezi členskými státy a justičními<br />
orgány. Pouze za předpokladu,<br />
že budou všemi členskými státy garantována<br />
práva stíhaných osob na obecně<br />
dostatečné úrovni, se může soudní<br />
spolupráce skutečně rozběhnout.<br />
Zastánci přijetí minimálních standardů<br />
tedy požadují, aby povinnost sladit<br />
národní legislativu dopadla nejen na<br />
případy, kde spolupráce mezi soudními<br />
orgány už začala, ale také tam, kde<br />
potenciálně může nastat z důvodu<br />
existence tzv. cizího prvku, tedy navrhují<br />
podrobit členské státy povinnosti<br />
respektovat minimální standardy přinejmenším<br />
ve všech případech, kde je<br />
účasten cizinec, anebo lépe, ve všech<br />
trestních věcech vůbec.<br />
Praktický problém s užším pojetím,<br />
jak je hájí např. česká strana, vyvstává<br />
za situace, kdy zpočátku o mezinárod-<br />
ní spolupráci nejde, a případ je řešen<br />
výhradně na domácí půdě členského<br />
státu, nicméně v průběhu řízení vyvstanou<br />
skutečnosti, které potřebu soudní<br />
spolupráce mezi členskými státy vyvolají.<br />
Je těžko představitelné, že by taková<br />
spolupráce mohla proběhnout bez<br />
potíží, pokud by v průběhu řízení došlo<br />
ke změně pravidel a vyšlo by najevo, že<br />
některá pravidla, která začala být brána<br />
v úvahu až v průběhu řízení, nebyla<br />
dodržena v předcházející úkonech.<br />
Za dané situace by bylo obtížné udržet<br />
případ v mezích požadavků na fair trial<br />
(spravedlivý proces).<br />
Např. pokud stíhanému cizinci (např.<br />
Čech) nebude zajištěn kvalifikovaný<br />
tlumočník do mateřštiny, byť by to<br />
bylo dle národní úpravy (Řecko) přípustné,<br />
ve chvíli, kdy by následně došlo<br />
k předání trestního stíhání do ČR,<br />
by vyvstala otázka (ne)použitelnosti<br />
v souladu s řeckým právem provedeného<br />
dokazování, kdyby na případ<br />
začala ex post dopadat úprava minimálních<br />
standardů.<br />
Uvedeným pochybnostem lze předejít<br />
v praxi, jak říkají zastánci širšího<br />
dopadu minimálních procesních standardů,<br />
nikoli zdlouhavou soudní praxí<br />
Evropského soudu pro lidská práva ve<br />
Štrasburku, který je přetížen, ale tím, že<br />
na daný případ budou minimální standardy<br />
dopadat od počátku skrze domácí<br />
legislativu, byť ještě není zřejmé, zda<br />
v průběhu řízení spolupráce mezi soudy<br />
dvou, popř. více členských států<br />
nastane, či nikoli.<br />
✤ Mgr. MIROSLAV KRUTINA,<br />
advokát v Praze<br />
Praktické otázky přeshraniční mediace<br />
praktické mediátory neprávního vzdělání<br />
– Španělsko, Německo, Polsko,<br />
vědecké pracovníky univerzit – Polsko,<br />
Irsko, Německo), ale zaujala také<br />
samotná tematika, která souvisí s uplatněním<br />
evropské směrnice 2008/52EG<br />
o určitých aspektech mediace v civilních<br />
a obchodních věcech v praxi.<br />
Semináři předsedala paní Diana<br />
Wallis, viceprezidentka Evropského<br />
parlamentu.<br />
Program semináře se soustředil<br />
především na soulad mezi mediacemi<br />
a civilním (soudním) řízením,<br />
zejména ve vztahu k citované směrnici<br />
2008/52EG o určitých aspektech<br />
mediace v civilních a obchodních<br />
věcech. Diskutována byla oblast<br />
použitelnosti směrnice, přeshraniční<br />
spory, dobrovolnost nebo donucovací<br />
prvky použití mediace, účinky mediace<br />
na běh promlčecích lhůt a uzná-<br />
85