50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
z Evropy<br />
III. Madridská „jarní“ konference<br />
ECBA<br />
Konference ECBA v dubnu 2009<br />
v Madridu diskutovala mj. tato aktuální<br />
témata:<br />
1. Univerzální jurisdikce<br />
Problematika univerzální jurisdikce,<br />
tedy situace, kdy je dána jurisdikce<br />
státu, ačkoli trestný čin nebyl<br />
spáchán na jeho území, jeho státním<br />
příslušníkem ani vůči jeho státnímu<br />
příslušníku (tedy, když není<br />
dána osobní, ani teritoriální působnost)<br />
zahrnuje závažné trestné činy.<br />
Podle aktuální judikatury (srovnej<br />
španělské kauzy) je univerzální<br />
jurisdikce dána také tehdy, když<br />
jsou jednáním pachatelů zasaženy<br />
univerzální hodnoty chráněné takovými<br />
ustanoveními, která kriminalizují<br />
nejzávažnější porušení mezinárodního<br />
práva. Státní příslušnost<br />
pachatelů nebo obětí, popř. místo<br />
spáchání trestného činu jsou irelevantní.<br />
Spouštěcím mechanismem,<br />
který vede k zahájení trestního stíhání<br />
na území některého z členských<br />
států EU, je obvykle podání<br />
stížnosti (trestního oznámení) osobami,<br />
které uprchly ze země, kde<br />
jim byla způsobena újma. Často se<br />
jedná o případy trestných činů proti<br />
lidskosti, válečné zločiny apod.<br />
Příklady uplatnění univerzální<br />
jurisdikce lze nalézt např. v kauzách:<br />
• Eichman a Demjanjuk v Izraeli<br />
(1961) za zločin genocidy<br />
(Německo)<br />
• Cvjetkovic v Rakousku (1994)<br />
za zločin genocidy (Jugoslávie)<br />
• Munyeshyaka ve Francii (1996)<br />
za zločin genocidy (Rwanda)<br />
• Ely Ould Dah ve Francii (1999)<br />
za zločin mučení (Mauretánie)<br />
• Jorgic v Německu (1998) za<br />
zločin genocidy (Jugoslávie)<br />
• Maksim Sokolovic v Německu<br />
(1999) za zločin genocidy<br />
(Jugoslávie)<br />
• Guatemalští generálové<br />
ve Španělsku (2005)<br />
• 40 rwandských důstojníků<br />
ve Španělsku (2008)<br />
• Niyonteze ve Švýcarsku<br />
(1997) za vraždu, genocidu<br />
a trestné činy proti humanitě<br />
(Mushubati)<br />
84<br />
2. Konflikt jurisdikcí v rámci EU<br />
a jeho řešení připravovaným<br />
rámcovým rozhodnutím ES<br />
Konflikt jurisdikcí nastává v okamžiku,<br />
kdy je dána působnost orgánů<br />
činných v trestním řízení ve více<br />
členských státech. Za tím účelem<br />
z dřívějšího podnětu ECBA začala<br />
EU (za předsednictví ČR) v roce<br />
2009 tuto záležitost řešit a vyprodukovala<br />
návrh rámcového rozhodnutí,<br />
které o řešení konfliktu jurisdikcí<br />
usiluje.<br />
Cílem rámcového rozhodnutí je dle<br />
prezentace hosta konference Denisy<br />
Fikarové (3. tajemník stálého zastoupení<br />
ČR při EU v Bruselu) podpořit<br />
bližší spolupráci mezi orgány činnými<br />
v trestním řízení ve dvou nebo<br />
více zemích EU pro dosažení větší<br />
efektivity a řádného výkonu justice.<br />
Jde o zabránění souběhu dvou stíhání<br />
v téže věci ve dvou či více členských<br />
státech, jež by mohlo ústit v porušení<br />
principu ne bis in idem. Rozsah návrhu<br />
zakládá konzultační bázi pro členské<br />
státy ke stanovení postupu v konkrétních<br />
případech, kde došlo ke<br />
konfliktu jurisdikcí a souběhu řízení<br />
takto:<br />
1. povinnost k výměně informací<br />
a ke spolupráci mezi státy<br />
v dotčených trestních věcech;<br />
2. povinnost k přímé konzultaci<br />
mezi orgány;<br />
3. stanoví kritéria pro dosažení<br />
konsenzu nebo efektivního řešení<br />
(nejlépe umístěná jurisdikce)<br />
– Směrnice EUROJUST;<br />
4. zapojuje EUROJUST; deklaruje<br />
vůli hájit práva jednotlivců<br />
a princip legality.<br />
Pro možnost nastudování celého<br />
textu dokumentu uvádím internetovou<br />
adresu: http://register.consilium.<br />
europa.eu/pdf/cs/09/st08/st08338.<br />
cs09.pdf.<br />
K tomu byla ze strany ECBA řada<br />
připomínek např. z úst předsedy<br />
H. Matta (Německo) a R. Pissana<br />
(Itálie), kteří vytýkali českému návrhu<br />
chybu v pojetí priorit, kdy podle<br />
jejich názoru není prioritou efektivita<br />
a výkon justice, ale ochrana práv<br />
jednotlivců před dvojím stíháním<br />
a odsouzením. Napadají návrh jako<br />
ideologicky nedotažený. Přesto vyjadřují<br />
i poděkování za alespoň čás-<br />
BULLETIN ADVOKACIE 7-8/2009<br />
tečnou vstřícnost k pozměňovacím<br />
návrhům ECBA. V celkovém důsledku<br />
se ECBA rozhodla nepodpořit uvedený<br />
návrh pro jeho nedotaženost,<br />
což bude vyjádřeno otevřeným dopisem<br />
ECBA poslancům Evropského<br />
parlamentu.<br />
3. E-justice<br />
Vývoj výpočetní techniky otevřel<br />
možnosti pružnější komunikace<br />
mezi orgány činnými v trestním řízení,<br />
postupné zavádění elektronické<br />
komunikace a prosazování myšlenky<br />
vedení elektronického spisu,<br />
širší využitelnost a propojitelnost<br />
databází osob a trestních věcí, lepší<br />
dostupnost trestního spisu a možnosti<br />
komunikace s orgány pro<br />
účastníky apod. Rozvoj zasíťování<br />
orgánů činných v trestním řízení<br />
v rámci EU si vynutila aplikace<br />
evropského zatykače. Hlavními bázemi<br />
spolupráce orgánů v rámci EU je<br />
EUROJUST (Oddělení pro soudní<br />
spolupráci v EU) a EUROPOL<br />
(Evropský policejní úřad). Advokáti<br />
v trestních věcech (ECBA) připravují<br />
projekt PenalNET. Jedná se o síť,<br />
která obhájcům v trestních věcech<br />
v EU umožní plynulou vzájemnou<br />
komunikaci a spolupráci (zejména<br />
na přeshraničních případech). V současnosti<br />
se připravuje pilotní provoz<br />
v pěti členských státech.<br />
4. Vyšetřovací vazba v Evropě<br />
(s důrazem na evropský zatykač)<br />
Projekt ECBA směřující ke srovnání<br />
podmínek stanovených jednotlivými<br />
národními úpravami pro použití<br />
vyšetřovací vazby v současnosti probíhá<br />
v několika zemích EU (např.<br />
Maďarsko, Španělsko, Norsko).<br />
Cílem je ověření, zda disproporce<br />
v podmínkách nevedou k potenciální<br />
nerovnosti v rámci EU a zda není<br />
potřeba národní úpravy do určité<br />
míry sladit, ať již z iniciativy na bázi<br />
EU, nebo na bázi vnitrostátního lobbingu<br />
profesních organizací.<br />
5. Minimální standardy<br />
(procesní záruky)<br />
Smlouva o Evropské unii v článku<br />
31 odst. 1 stanoví, že „Společný postup<br />
v oblasti justiční spolupráce v trestních<br />
věcech zahrnuje:<br />
WWW.CAK.CZ