50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
BULLETIN ADVOKACIE 7-8/2009 články<br />
K některým podmínkám ukládání<br />
trestu zákazu pobytu<br />
WWW.CAK.CZ<br />
JUDr. JAROMÍR ŠTŮSEK<br />
Trest zákazu pobytu je jedním<br />
z alternativních druhů trestů,<br />
jenž se ukládá zejména vedle jiného<br />
druhu trestu a v případě splnění<br />
podmínek stanovených v ust.<br />
§ 57a odst. 2 trestního zákona může být uložen i jako<br />
trest samostatný. Jedná se o druh trestu omezující ústavně<br />
zaručenou svobodu pohybu a pobytu, kterou lze dle<br />
čl. 14 odst. 3 Listiny základních práv a svobod omezit<br />
zákonem. Právní úpravu trestu zákazu pobytu nalezneme<br />
v obecné části trestního zákona, a to v ust. § 57a, a § 64,<br />
jenž upravuje způsob ukončení podmíněného upuštění<br />
od výkonu zbytku tohoto trestu. Specifika výkonu tohoto<br />
trestu nalezneme v ust. § 350a trestního řádu.<br />
Základní podmínky pro uložení trestu zákazu pobytu<br />
upravuje ust. § 57a odst. 1 TrZ. Dle tohoto ustanovení<br />
může soud uložit trest zákazu pobytu na jeden rok až pět let<br />
za úmyslný trestný čin, vyžaduje-li to se zřetelem na dosavadní<br />
způsob života pachatele a místo spáchání činu ochrana<br />
veřejného pořádku, rodiny, zdraví, mravnosti nebo majetku;<br />
trest zákazu pobytu se nemůže vztahovat na místo nebo<br />
obvod, v němž má pachatel trvalý pobyt. Tyto podmínky<br />
musí být splněny kumulativně.<br />
Zřetelem na dosavadní způsob života pachatele se má<br />
na mysli tzv. vedení řádného života. Pachatel dle ustálené<br />
praxe nevede řádný život, pokud v daném místě nebo<br />
obvodu spáchal úmyslný trestný čin nebo i přestupek<br />
a projednávaná trestná činnost, za níž mu má být uložen<br />
trest zákazu pobytu, je vyústěním jeho dosavadního způsobu<br />
života.<br />
Zřetel k místu spáchání činu znamená souvislost spáchaného<br />
činu s určitým místem, na které se bude zákaz<br />
pobytu vztahovat. Trest zákazu pobytu lze uložit pouze<br />
v místě nebo obvodu, v němž došlo ke spáchání trestného<br />
činu. V případě páchání trestné činnosti na více místech<br />
lze tento trest vztáhnout i na více míst nebo obvodů, které<br />
spolu nemusí územně souviset. Předpokladem uložení<br />
trestu zákazu pobytu je dále fakt, že pachatel naplnil<br />
skutkovou podstatu trestného činu, jenž je namířen proti<br />
chráněným hodnotám uvedeným v ust. § 57a odst. 1 TrZ,<br />
tj. veřejný pořádek, rodina, zdraví, mravnost a majetek.<br />
Zásadní význam pro ukládání trestu zákazu pobytu<br />
má v ust. § 57a odst. 1 TrZ věta za středníkem. Zakázat<br />
pobyt nelze osobě v místě nebo obvodu, v němž má trvalý<br />
pobyt. Místem trvalého pobytu se dle ust. § 10 odst. 1<br />
zák. č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel, rozumí adresa<br />
pobytu občana v České republice, kterou si občan zvolí<br />
zpravidla v místě, kde má rodinu, rodiče, byt nebo zaměstnání.<br />
Občan může mít jen jedno místo trvalého pobytu, a to<br />
v objektu, který je podle zvláštního právního předpisu označen<br />
číslem popisným nebo evidenčním, popřípadě orientačním<br />
číslem a který je podle zvláštního právního předpisu<br />
určen pro bydlení, ubytování nebo individuální rekreaci.<br />
Právě výklad pojmu ,,trvalý pobyt“ s sebou přináší jistá<br />
úskalí.<br />
V prvé řadě je třeba k uvedené problematice zmínit stanovisko<br />
trestního kolegia Nejvyššího soudu ČSSR ze dne<br />
26. listopadu 1975, č. j. Tpfj 75/75, dle kterého okolnost,<br />
že pachatel je podle předpisů o hlášení obyvatelstva formálně<br />
přihlášen k trvalému pobytu v určitém místě, ještě<br />
sama o sobě nevylučuje možnost uložení trestu zákazu<br />
pobytu, který by se vztahoval i na toto místo. Rozhodující<br />
je, zda místo, v němž je pachatel k trvalému pobytu hlášen,<br />
má skutečně charakter trvalého pobytu. Z výše uvedeného<br />
dovozuji, že trest zákazu pobytu lze vztáhnout na místo<br />
nebo obvod, které je de iure, nikoli de facto, trvalým<br />
pobytem pachatele.<br />
Trvalý pobyt pachatele, jak jej má uvedený např.<br />
v občanském nebo jiném průkazu totožnosti, se vždy<br />
nemusí shodovat s jeho faktickým trvalým pobytem. Proto<br />
při ukládání trestu zákazu pobytu je povinností soudu<br />
zkoumat, které místo nebo obvod je skutečným trvalým<br />
bydlištěm pachatele a nikoli pouze formálním údajem<br />
v evidenci obyvatel. Soud by při ukládání tohoto trestu<br />
měl vždy pečlivě zkoumat, zda k místu, kde se pachatel<br />
dopustil trestné činnosti a které není formálně jeho trvalým<br />
pobytem, má pachatel rodinné, pracovní, majetkové<br />
nebo jiné obdobné vazby. Bez zájmu soudu by dále neměla<br />
zůstat ani skutečnost, že pachatel změnil místo trvalého<br />
bydliště těsně před nebo po spáchání trestného činu.<br />
Obecným účelem každého trestu je ochrana společnosti<br />
před pachateli trestných činů, snaha zamezit odsouzenému<br />
další páchání trestné činnosti, výchova odsouzeného<br />
k tomu, aby vedl řádný život a samozřejmě<br />
generálně-preventivní účinek trestu na společnost. Resocializace<br />
pachatele, tedy jeho znovuzačlenění do společnosti,<br />
a zamezení dalšího páchání trestné činnosti, jsou<br />
jedněmi z hlavních účelů trestání.<br />
V případě uložení zákazu pobytu je hlavním účelem<br />
zamezit pachateli další páchání trestné činnosti v soudem<br />
stanovené lokalitě. Je však na místě zabývat se účelem<br />
55