50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
50.48.Bulletin advokacie - Česká advokátní komora
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
BULLETIN ADVOKACIE 7-8/2009 články<br />
venou hranici, jež zakládá povinnost podat daňové přiznání.<br />
Odkaz na bod 3 in fine téhož nálezu, v němž soud<br />
rekapituluje námitku stěžovatelky, však není přiléhavý,<br />
neboť je v něm citována nepatřičná část § 47 odst. 1<br />
daňového řádu.<br />
Mnohem silnější kritiku ze strany Ústavního soudu si<br />
vysloužil postup správce daně, který na konci extenzivně<br />
vyložené základní tříleté prekluzivní lhůty vydal výzvu,<br />
kterou hodlal způsobit běh nové tříleté prekluzivní lhůty.<br />
Ústavní soud spatřuje v tomto aktu, který není jakkoliv<br />
racionálně odůvodněn, libovůli správce daně. Správce<br />
daně mohl prodej bytu zjistit z katastru nemovitostí,<br />
a proto výzva odůvodněná tím, že teprve s odstupem se<br />
správce daně dozvěděl o prodeji bytu z vyměřovacího spisu<br />
k dani z převodu nemovitostí, není dostatečně opod-<br />
statněná. Za těchto okolností je<br />
výzva přerušující běh prekluzivní<br />
lhůty výrazem libovůle a důsledkem<br />
neakceptovatelné předchozí<br />
nečinnosti správce daně. Z odůvodnění<br />
nálezu jasně nevyplývá,<br />
zda Ústavní soud považuje za neústavní extenzivní výklad<br />
prekluzivní lhůty (tedy 3+1), či libovůli správce daně při<br />
vydání výzvy. Pravděpodobně se však jedná o kumulaci<br />
obou momentů, neboť dle Ústavního soudu nelze tolerovat<br />
velmi extenzivní výklad lhůt k vyměření daně.<br />
Pojetí prekluzivní lhůty jako 3+0 v nálezu Ústavního soudu<br />
stojí na předpokladu, že již ke dni 31. 12. je zřejmé,<br />
zda byly naplněny podmínky vzniku povinnosti podat daňové<br />
přiznání. Tato hypotéza je však mylná. Tak např. pokud<br />
jde o daň z příjmů fyzických osob, jsou jejím předmětem<br />
dle § 5 odst. 4 zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů,<br />
všechny příjmy ze závislé činnosti a funkční požitky<br />
vyplacené nebo obdržené do 31 dnů po skončení zdaňovacího<br />
období (typicky mzda za prosinec je zúčtována<br />
a vyplacena až v měsíci lednu). Daňový subjekt tak zjistí<br />
výši svých ročních příjmů, tedy i naplnění podmínek pro<br />
vznik povinnosti podat daňové přiznání, až 31. 1. následujícího<br />
roku.<br />
Dále je třeba podpořit argumentaci Nejvyššího správního<br />
soudu, že je nemyslitelné, aby začala prekluzivní lhůta<br />
běžet dříve, než bylo podáno daňové přiznání. Jak vyplývá<br />
z nadpisu i textu § 47 daňového řádu, jedná se o lhůtu<br />
k vyměření daně. Nelze vyměřit daň, dokud nebylo podáno<br />
daňové přiznání či neuplynula lhůta k jeho podání.<br />
Před uplynutím lhůty nesmí správce daně vynucovat na<br />
daňovém subjektu, aby podal přiznání, ani vyměřit daň<br />
na základě pomůcek (§ 44 daňového řádu). Daňové<br />
zákony stanoví lhůtu pro podání daňového přiznání a je<br />
jen na daňovém subjektu, kdy v rámci této lhůty přiznání<br />
podá. Daňové přiznání obsahuje všechny rozhodné skutečnosti<br />
pro vyměření daně a teprve na jeho podkladě<br />
může správce daně přezkoumat v něm uvedené skutečnosti<br />
a daň vyměřit.<br />
Významným argumentem pro tento závěr je, že daň<br />
je splatná ve lhůtě pro podání daňového přiznání (§ 40<br />
odst. 1 daňového řádu). Pokud by bylo možno daň vyměřit<br />
dříve, než uplynula lhůta pro podání daňového přizná-<br />
WWW.CAK.CZ<br />
ní, mohla by nastat situace, že i daň bude splatná v dřívějším<br />
termínu. Daň vyměřená či doměřená platebním<br />
výměrem je totiž v obecné rovině splatná do 30 dnů (§ 46<br />
odst. 4 a 7 daňového řádu). Dokud nebylo podáno přiznání,<br />
nelze zahájit ani vytýkací řízení dle § 43 daňového<br />
řádu, neboť užití tohoto institutu je pevně spojeno právě<br />
s podáním přiznání. Správce daně by mohl zjistit základ<br />
daně jen daňovou kontrolou, ovšem domníváme se, že<br />
daňová kontrola zahájená před uplynutím lhůty k podání<br />
daňového přiznání by byla nezákonným zásahem.<br />
Je tedy lhůta k vyměření daně v současném pojetí Ústavního<br />
soudu tříletá? Není. Lhůta pro podaní daňového<br />
přiznání činí dle § 40 odst. 3 daňového řádu tři měsíce.<br />
Na vyměření daně tedy zbývají 2 roky a 9 měsíců. To by<br />
samo o sobě nečinilo zásadní potíže, zákonodárce může<br />
stanovit prekluzivní lhůtu o libo-<br />
…je nemyslitelné, aby začala volné délce. Pokud je však daňo-<br />
prekluzivní lhůta běžet dříve, vý subjekt zastoupen daňovým<br />
poradcem či jeho účetní závěrka<br />
než bylo podáno daňové přiznání.<br />
musí být ověřena auditorem, prodlužuje<br />
se lhůta pro podání daňového<br />
přiznání na 6 měsíců, lhůta pro vyměření daně se<br />
zkracuje na 2 roky a 6 měsíců. Za podmínek uvedených<br />
v odst. 6 může správce daně prodloužit lhůtu pro podání<br />
přiznání až o tři měsíce či až na deset měsíců od konce<br />
zdaňovacího období, lhůta pro vyměření daně v tomto<br />
případě činí jen 2 roky a 2 měsíce.<br />
Úmyslem zákonodárce však nepochybně bylo stanovit<br />
reálnou prekluzivní lhůtu v délce alespoň tří let. K tomuto<br />
závěru jsme dospěli komparací úpravy počítání prekluzivní<br />
lhůty v jiných daňových zákonech (§ 4 odst. 2 zákona<br />
č. 212/1992 Sb., o soustavě daní, § 22 odst. 1 zákona<br />
č. 357/1992 Sb., o dani dědické, dani darovací a dani<br />
z převodu nemovitostí, § 13 odst. 1 zákona č. 549/1991<br />
Sb., o soudních poplatcích). Taktéž v případě daně<br />
z nemovitostí je reálná lhůta pro vyměření daně delší než<br />
tři roky (§ 13a zákona č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitostí,<br />
ve spojení s § 47 daňového řádu). Navíc správa<br />
výše citovaných daní je zpravidla jednodušší než v případě<br />
daně z příjmů. Formulace uvedená v zákoně o soustavě<br />
daní je bezesporu zdařilejší než znění § 47 odst. 1<br />
daňového řádu. Neexistuje však žádný rozumný důvod,<br />
proč by měl zákonodárce v úmyslu upravit počítání prekluzivní<br />
lhůty v zákoně o soustavě daní a daňovém řádu<br />
odlišně, zejména jestliže byly oba předpisy přijaty ve stejném<br />
roce.<br />
Dále nelze přehlédnout, že Základní zásady zákona<br />
o správě daní a poplatků (tisk č. 665, ČNR 1990-1992,<br />
digitální repozitář, www.psp.cz) jasně uvádějí, že lhůta<br />
(dle návrhu pětiletá) se počítá od konce roku, v němž vznikla<br />
povinnost podat daňové přiznání. Vládní návrh zákona<br />
o správě daní a poplatků (tisk č. 691, ČNR 1990-1992,<br />
digitální repozitář, www.psp.cz) vycházející z výše zmíněných<br />
základních zásad pak obsahuje formulaci počítání<br />
prekluzivní lhůty, jak ji známe i v současnosti (oproti<br />
základním zásadám došlo k jejímu zkrácení na tři roky).<br />
Ústavní soud byl patrně veden snahou vyložit předmětné<br />
ustanovení ve prospěch adresátů ochrany vlastnic-<br />
41